16 
különböztethetiük a mechanikát, kémiát és fizikát. De 
épugy jogosult a mechanikát a fizikához számitani, amint 
viszont a fizika és kémia közé a fizikai kémát beékel- 
hetjük. Minthogy ebben a csoportban nemcsak három 
uj fogalomról, hanem ezek nagy sorozatáról van szó, 
ennélfogva egyrészt annyi fokozatot alkothatunk, amennyi 
uj fogalom jelentkezik a csoportban, másrészt ezeknek 
az uj fogalmaknak az összeségét némileg önkényesen 
nagyobb csoportokra oszthatjuk, amint ezt az imént tet- 
tük. Igy aztán a mechanikába sorozzuk, mint tudva van, 
a tisztára mechanikus jelenségek megfigyelését. Azaz eb- 
ben a csoporiban a dolgokat tömeggel és sullyal bi- 
róknak, valamint mozgató erők alá rendelteknek tekint- 
jük: megvizsgáljuk kölcsönös helyzetüket és időben 
végbemenő változásaikat, sebességüket és gyorsulásukat. 
Az energia-tan szempontjából e területen főkép két 
energia-fajjal van dolgunk: a távolsági- (disztancia) és 
a mozgási-energiával (eleven erő, kinetikus energia). 
Azonban a mechanikába tartozónak sorolják tágabb ér- 
telemben az energia némely más faját is, igy a felü- 
leti-, térfogati- (volumen), forima-energiát és még egye- 
beket. 
KA fizikához sorozzuk az anorganikus tudományoknak 
ama fejezeteit, amelyek egyébb energia formákkal, igy 
különösen az elektromos-, hő-, mágnességi- és végül a 
sugárzó energiával foglalkoznak, mig a kémiának laz anyag 
változása a tárgya. Napjainkban egy igen messzire ki- 
ható egységesítő törekvést észlelhetünk ezen a téren. En- 
nek az az eredménye, hogy nem csupán a hőt ismer- 
jük el mozgási-energiának, hanem a fényt is elektro- 
magnetikus jelenségnek tartjuk, sőt az összes mechanikai 
jelenségeket alárendeljük az elektromágnesség alaptörvé- 
nyeinek. Lehetséges tehát, hogy az anorganikus jelensé- 
gek összeségét, ideértve kémiát és nem csupán az energia- 

