17 
1 . fogalmában, hanem az elektromagnesség törvényeiben is 

összefoglalhatjuk. Ebből az világlanék ki, hogy minden 
enegia elektromágneses természetü. De a fejlődés még nem 
jutott el eddig a pontig, jóllehet utban van feléje. 
Ha ezeknek a tudományoknak a szerepét vizsgáljuk 
a  kulturtörténelemben, azt találjuk, hogy az emberiség 
csak néhány évszázad óta müveli azokat rendszeresen. Mig 
a mathematikában vagy a geometriában, miként emli- 
tettük, többé egyátalán nem várhatunk uttörő és fölforgató 
felfedezéseket, addig mindnyájan szemtanui voltunk azoknak 
az uttörő és fölforgató felfedezéseknek, melyek körülbelül 
egy század óta a fizikai vagy energetikai  tudo- 
mányok terén tétettek. Elmondhatjuk tehát, hogy oly kul- 
tur-korszakban élünk, amelyben főkép a fizikai tudomá- 
nyokat ápolják és viszik előbbre, és amelynek jelle- 
gét az ily irányu felfedezések döntően befolyásolják. E 
körülményeknek megfelelően a logika, mathematika és ge- 
ometria alapfogalmai annyira be vannak sorozva a min- 
dennapi gondolkodásunkba, hogy művelt ember ellenök 
alig vét (—— még a geometriai hibák, jellemzően, a ieg- 
gyakoriabbak —), addig a fizikai tudományok alapfo- 
galmai az emberiség előtt annyira ujak, hogy agyvelők- 
nek ezekhez a törvényekhez való öröklékeny alkalmaz- 
kodása még be. nem következett. Az energia törvényei, 
melyek e csoport valamennyi jelenségeinek az előadot- 
tak szerint keretét alkotják, különösen annyira ujak a 
köztudatra nézve, hogy ösztönszerü elsajátitásukról ez- 
időtájt szó sem lehet. Ezértis korunk filo zofiai 
és nevelési munkájának főkép oda kell 
irányulnia, hogy az ener gia általános tör- 
vényei a mindennapi és rendes gondolko- 
dásnak alkotó részeivé váljanak. Az ener- 
getikának valóban döntő szerepe van a modern gondol- 
kodás kialakulásában. Mig a szellemi operációk teljesen 
Modern Könyvtár 106. 2 
