25 
össze, mi a tudományban látjuk megvaló- 
sitva. 
Természetesen, nem máról holnapra, hanem fokoza- 
tosan; mert a tudomány egyes ideáljai nyilván azonosak 
magának az emberiségnek az ideáljaival. Erről legjob- 
ban ugy győződünk meg, ha ráemlékezünk azokra a kü- 
lönböző jelzőkre, amelyeket az iskolában isten meghatá- 
rozása, illetve leirásakép tanultunk megismerni. Legelsőbb 
is mindenhatónak mondják. Mindenek felett, amit valóban 
ismerünk, a tudomány a legmindenhatóbb. Nap-nap után 
tapasztaljuk, mint lesznek oly dolgok lehetségesek, ame- 
lyeket eddig lehetetleneknek tartottak, ugy hogy végül 
nehezebb dolog problémákat kigondolni, mint azokat a 
tudomány által megoldani. Természetesen azt vethetni ez 
ellen, hogy a tudomány még nem tud mindent. Ezt elis- 
merjük, annál is inkább, mert a voltaképeni tudomány 
oly fiatal, alig két-háromszáz éves. Ámde a felfedezé- 
seknek naponkint megujuló folyamata biztosítéka annak, 
hogy idővel a tudomány egyik kivánságunkat a má- 
sik után teljesiti, egyik lehetőséget a másik után megte- 
. remti, ugy hogy gyors lépésekkel közeledik a Mindenható- 
ság eszméje felé. Azt mondhatják továbbá: a tudomány 
nem tehet semmit a természet törvényei ellen. Ámde hivő 
keresztények is kimondják, ha tanultak valamit a mai, 
azaz a természettudományból, hogy isten mitsem tesz a 
természet törvényei ellen, mert azokat ő maga alkotta 
és kötve van hozzájuk. Ebben a tekintetben tehát nincsen 
különbség a korszerüen elképzelt isten és a tudomány 
közt. 
Bzt mondják továbbá az istenségről, hogy legyőzi 
az időt és a tért, hogy a térben mindenütt jelenvaló 
és hogy örökkévaló. Ezek a jelzők megilletik a tudomány 
eszméjét is. Hogy az utóbbi években és évtizedekben 
mennyire eltüntek a térbeli akadályok és hogy mennyire 

