Világtörteuelem. 



V jeges árxizek pusztításai. (Vasáru. 

 ■ iíj 1875.' 9.) 



Az elemi csapások krónikája. Csutky 

 Zskimond. (Vamrn. UJsátj 1863. 33, 34.) 



A legszigorúbb e's leghosszabb telek 

 földrészünkön. Sámi Lajos. (Vasam. Uj- 

 sát/ 1876. 8.) 



A tűzokádó hegyek törte'netéhez. A. A. 

 (Oi'száy Tüh-e 1862. 20.) 



A legiijabbkori nagyobb földrengések 

 történelme. Patruljúny Antal. (Orsz. Tüh-e 

 1862. 11.) 



Földrengések krónikája. (Képes Heti- 

 lap 1878. 1.) 



Das Sprichwort »Sub rosa.« Dr. Rumy. 

 (Iris 1827. 76, 91.) 



Szárnyalt szavak. Szeiitimrey M. (Sop- 

 ron 1877. 18, 19, 21, 22.) 



Néhány jelesebb » röpke szó« törté- 

 nete. Szentimrey. (Sopron 1878. 25.) 



Ohor. Palaestina. 



Az ó-kor története érdekében. (Bvxl. 

 Hírlap 1857. 85. 87.) 



Moses kora. Manethon és némely mai 

 tudósok szerint. Könyves Tóth Mihály 

 (Athenaeum 1841. I. 36, 37.) 



A vízözön. Keleti források után. Ifj. 

 Kun Pál. (Ország Tükre 1862. 20.) 



A vizözön. (Magy. íCs a Nagi/v. 1866. 

 23. Képpel. (Dóré G. rajza.) 



A bibliai özönvízre vonatkozó s leg- 

 újabban fölfedezett adatok. (Hazánk s a 

 Külf. 1872. 51.) 



Az özönvíz mondája. K. T. K. (Va- 

 sam. Újság 1879. 40, 41.) 



Az örmény nemzet. Bruno. (Száza- 

 dunk 1840. 55.) 



Egyptom. 



Valami a régi Egyptomról. (Rajzolatok 

 1837. 2—4.) 



Egyptus. Janka Károly. (Litei\ L. 

 184ll II. 32, 33.) 



Kleopátra. Történeti rajz. F. A. (Orsz. 

 Tükre 1864. 10.) 



Kleopátra. (Koszorú 1864. II. 17 — 

 19. szám.) 



Kun királyokról Egyptomban. y^ogy 

 Gábm\ (Haszn. Mul. 1836. II. 11.) 



Görögország. 



Felolvasta-e Herodotus történeti mun- 

 káját az olympiai játékok alkahnával ? 

 Wenzel Gusztáv. (Magyar Sajtó 1856. 

 202. szám.) 



A Homér világa. Szász Gerö. (Karunk 

 Tárczája 1865. 1—4.) 



Az Iliászról. (Közvélemény Cammaun, 

 Müller Otfried, Bernhardy és mások után.) 

 Szász Gerő. (Magy. és a Nagyv. 1865. 

 1 — 4. szám.) 



A bizantiumi írók. Ism. (Haszn. Mid. 

 1824. I. 48, 49.) 



I. Justinianus görög császár lu'alko- 

 dása. (Hon és Külj. I. 1842. 295. 1.) 



A Görög birodalom állapotja a 6-ik 

 és 7-dik században. (Hon és Külföld II. 

 1842. 312. 1.) 



Constantinus Dracocephalus (Constan- 

 tinápolynak utolsó császárja.) (Hasznos 

 Mul. 1820. 11. 13.) 



Római birodalom. 



Kóma története. (Vasaim. Újság 1873. 

 48. Nég}^ képpel.) 



Július Caesar. (Magy. és a Nagyvilág 

 1865. 1. Képpel.) 



Július Caesar diadalmenete. (Magy. és 

 a Nagyv. 1866. 26. Képpel.) 



Július Caesar. Láng Lajos. (Föv. L. 

 1871. 278, 279.) 



Szörnyeteg volt-e Nero ? Történelmi 

 vázlat. (A Conihill Magaziné után.) Hu- 

 szár Lmre. (Föv. L, 1864. 48—53.) 



Nero anyja. Történeti kép. Lánczy 

 Gyula. (Századunk 1869. 234—243.1.) 



Nero mint zenész. Bartalus István. 

 (Föv. i. 1878. 98.) 



Augustus császár végrendelete. B. (Bu- 

 dai Lapok 1863. 15. 16.) 



Augustus császár emlékirata. (Ország 

 Tükre 1B63. 14—16.) 



A Vezúv kitörése Pompeji betemetése- 

 kor. (Az ifj. Plinius egykorú leírása sze- 

 rint.) (Haz. s a Külf. 1870. 25.) 



