¥ 



E L O S Z O. 



A repertóriumok szükségét az időszaki sajtó növekedtével minden 

 művelt nemzet belátta, s már a mnlt században és a jelen század elején 

 jelentek meg egyes kisérletek ; az utolsó évtizedekben pedig a hirlapok és 

 folyóiratok rohamos szaporodásával tömegesen készültek a repertóriumok. 



A külföld figyelme is mindenekelőtt a folyóiratokra irányult. Ezen 

 miitosabb és hozzáférhetőbb közlönyök első sorban igényelték azt, hogy 

 iiirtalmuk ismertté és használhatóvá tétessék. Kevesebb nehézséggel is 

 járt az anyag teljes feldolgozása. A hirlapokra azonban még csak leg- 

 újabban fordítottak ezen téren* figyelmet, még pedig a merészebb vállala- 

 tok hazájában, Amerikában. 



Poole William Frederick^ a chicagói nyilvános könyvtár igazga- 

 tója, még mint a Yale College növendéke, 1848-ban adott ki az amerikai 

 folyóiratokról egy kis repertóriumot, mely 8-rét 144 lapra terjedt ; ennek 

 második kiadása 1853-ban jelent meg már 531 lapon és ezer példánya 

 ikhamar elkelt. Az amerikai könyvtárnokok szövetkezete 1876-bau 

 Philadelphiában tartott első gyűlésében elhatározta, hogy ezen repertó- 

 riumot szélesebb alapon adja ki. s Poole-t bizta meg a szerkesztéssel, ki 

 társszerkesztőnek maga mellé vette Fletcher-t. a hartfordi Watkinson- 

 könyvtár segédhivatalnokát. Poole kidolgozván a tervet, a munkát vállal- 

 kozó könyvtárnoktársai közt felosztotta, de úgy, hogy mindenki csak a 

 tetszése szerint válogatott hírlapot vagy folyóiratot repertorizál. A folyó- 

 iratok óriási anyaga mellett tehát a szerkesztő még a hirlapokra is 

 gondolt. Munkája számára az angolországi könyvtárakat is meg akar- 

 ván nyerni, 1877-ben Nagybritanniába utazott és ott többeket felkért 

 munkatársakúl ; ezek közül Coxe (Dr. H. 0.) az oxfordi Bodleian 

 könyvtárnoka az Academy, Aihenaeum, Saturday Review stb. irodalmi 

 hirlapok repertóriumainak Írására vállalkozott. Coxe betegsége és halála 

 azonban ezen tervet nagy részben megbuktatta, sőt a többi huszonöt 



