91 



Erdély. Barcsay Ákos. — II. Apafi és Tököly. 



92 



Lászlóífy Pál követségjárása I. Rá- 

 kóczy György erdélyi fejedelemliez 1642. 

 JászayPál. (Athenaeum 1840.11. 20,21.) 

 Dalmady István svédországi követ- 

 járása 1648-baii. Szilágyi Sándor. (Athe- 

 naeum. 1874. 1.) 



Bolgárfalvi Sebesi Fereiicz temesvári 

 követsége 1658-ban. Az eredeti kézira- 

 ^ tokból közli Ráth Károly. (Delejtü IV. 

 1861. 25.) 



A gyalui harez és II. Rákóczi fejedelem 

 halála 1660-ban. Szalárdi János úí2Xxíí2í^ 

 magyar krónikájából. Közli Ei^dővidéky 

 (N. Társ. 1838. II. 73, 81.) 



II. Rákóczy György halála és teme- 

 tése. Közli Kajári Gusztáv. (Vasárnapi 

 Újság 1862. 49.) 



II. Rákóczy György erdélyi fejedelem 

 jellemzése. P. Szafhniáry Károly. (Vasár- 

 napi TJjság 1863. 13, 14. Arczképpel.) 

 II. Rákóczy György névaláírása 1651. 

 (Hazánk s a Külföld 1866. 11.) 



Az erdélyi fejedelmek kora. Salamon 

 Ferencz. (Ország Tükre 1864. 13.) 



Barcsay Ákos 1658 — 1660. 

 Mint lett Barcsay Ákos fejedelem. 

 Kővári Mihály. (Vasáru. Újság 1859. 17.) 

 Barcsay Ákos névaláírása. 1659. (Ha- 

 zánk s a Külföld 1866. 11.) 



Kemény János 1661. 

 Kemény Jánosnak Erdélybe bemene- 

 tele. Közli Demjén Sámuel. (Hon és Kül- 

 földi. 1841. 217.) 



* Kemény János erdélyi fejedelem. 

 Benkő József. (Hon és Kf. II. 1842. 185.) 

 Kemény János, báró, (erd. fejed.) (Va- 

 sárnapi Újság 1857. 40. Arczképpel.) 



Egy fejedelmi trónkeresöröl. Két ere- 

 deti magyar levél a XVII. századból. 

 Deák Farkas. (Athenaeum 1873. 36.) 



Nagy-szöUösi harcz és Kemény János 

 fejedelem halála 1662-ben jan. 2 3 -kán. 

 (Irta Nagyajtai Cserei Mihály.) (N. Társ. 

 1838. I. 49.) 



Erdély fejedelme Kemény János ha- 

 lála. (Hon és Külföld VI. 1846. 7.) 



/. Apafi Mihály 1660 — WJO. 



Apafi Mihály, Erdély fejedelme. K...n. 

 (Vasárnapi Újság 1858. 31. Arczk.) 



Bánffy Dénes Tragoediája. Vázolatok 

 bau. Nagyajtai Kovács István. (N. Társ. 

 1840. I. 1, 32.) 



Első Apafi Mihály erdélyi fejedelem 

 1663-ik esztendőben a török udvartól 

 parancsoltatott tábori útja Magyaror 

 szagra Érsekújvárhoz. Melyet megirt Ma 

 rosvásárhelyi Rósnyai Dávid üövok áo^éik -. 

 most pedig rövid előljáró beszéddel és 

 kevés jegyzésekkel, a tudósokkal közöl 

 Benkő József. (Hon és Külföld II. 1842. 

 8^—10. szám.) 



Apafi Mihály a budai hidon, (Hon és 

 Külföld Yl. 1846. 98.) 



Bánffi Dénes halála. Sz. F. (Hon és 

 Külföldi. 1841. 402.) 



Kornis Gáspár és Teleki Mihály. Tör- 

 téneti kép Papp Miklóstól. (Képes Újság 

 1860. II. 230 



Zug der Tartaren durch Siebenbürgen 

 im Jahre 1683. (Blatter 1840. 15, 16.) 



A német uralkodás kezdete Erdélyben. 

 Szilágyi Sándor. (Reform 1870. 188.) 



Egy könyv I. Apafi Mihály könyvei 

 közül. Szívós Mihály. (Haszn. Mulatságok 

 1836. I. 16.) 



Apaffy Mihály fejedelem névaláírása 

 1682-ből. (Haz. s a Külföld 1866. 11.) 



Keresztúri Demeter kézirata 166 0-ból. 

 Ism. Gróf Kemény József. (N. Társ. 1832. 

 II. 26. szám.) 



//. Apafi és Tököly 1690—1701. 



Die Schlacht bei Zernest und Tohán 

 im Kronstadter Distrikt am 21. August 

 1690. (Blatter 1841. 10.) 



Zernyesti harcz. 1690. aug. 21. (Irta 

 Nagyajtai Cserei Mihály.) (N. Társaik. 

 1838. I. 129. szám.) 



Zernyesti harcz. (Hon és Külföld VI. 

 1846. 47.) 



Az utolsó nemzeti fejedelem. Törté 

 nelmi rajz. Lukács Béla. (Magy. és a 

 Nagyvilág 1868. 14, 15.) 



