11 i 



Külföld. Osztrák birodalom. — Törökország. 



118 



Podiebrad György névaláírása. (Haz. 

 s a Külföld 1865. 18.) 



Az éjszaki csatatér. A harcztérröl. 

 (Eredeti tudósitások.) (Magyarország és a 

 Xagy Világ 1866. 27. Több képpel.) 



A eseh-kérdés. Hőké Lajos. (Főv. L. 

 1871. 265.) 



A podhalauok, (Hon és Külföld IV. 

 1814. 47, 77—79.) 



A bukovinai magyarok. László Mi- 

 hály. (Vasárnapi Újság 1875. 1. Arcz- 

 kt'pekkel.) 



Egj'házi zavarok Boszniában a XII — 

 XIV. században. Wagner Lajos. (P. 

 Napló 1879. 190.) 



Földesúri viszonyok Boszniában. (Told. 

 Midt és Jelenhez 1843. I. 31.) 



A bosnyákok hajdani viszonya a ma- 

 gyar szent koronához. Mészáros Károly. 

 (M. Sajtó 1857. 143, 169.) 

 t A herczegovinai lázadás. (Vasárnapi 

 Újság 1875. 41. Képekkel.) 



Herczegovinai képek. I. Herczegovinai 

 népviselet. II. Zarina vára. Ljubibratics 

 fölkelő vezér és táborkara. A suitorinai 

 őrtorony bevétele a fölkelők által. (Ma- 

 gyarország és a Nagy Világ 1875. 39, 

 41, 42. Képekkel.) 



A keleti kérdéshez. HŐke Lajos. (Főv. 

 L. 1876. 12.) 



A boszniai és herczegovinai fölkelők 

 vezérei. (Vasárnapi Újság 1876. 23. 

 Arczkép-csoportozattal.) 



* Győztes bosnyákok a csatatéren. — 

 A herczegovinai és bosnyák lázadás főbb 

 vezérei. (Magyarország és a Nagy Világ 

 1876. 25. szám. Kilencz arczképpel és 

 rajzzal.) 



Bosznia és Herczegovina. Erődi Béla. 

 (Vasárnapi Újság 1878. 30—33, 35. 

 Képekkel.) 



Bosznia megszállása. (Vasárnapi Újság 

 1878. 35. Két arczképpel: Salvator Já- 

 nos főherczeg, Vilmos würtembergi ber- 

 ezeg és képekkel.) 



A Mollinaryak útja és harczai. Irta 

 egy MoUmáry-baka. (Kecskemét 1879. 

 5—20, 22—27, 29—32.) 



Könyvismertetés. 



Lichnowsky, E. M. Fürst von: Ge- 

 schichte des Hauses Habsburg. I. Theil. 

 Wien, 1836. Ism. 4. (Figyelm. 1837. 

 II. 21.) — n. Theil. Wien, 1837. Ism. 

 4. (U. ott 1838. 49.) 



Palacky, Franz : Geschichte von Böh- 

 men. I. Bánd. Prag, 1836. Ism. 15. (Fi- 

 gyelm. 1838. 17.) 



Törökország. 



Konstantzinápoly megvétele 1453-ban. 

 (Hon és Külföld I. 1841. 64—67.) — 

 Gyúr inka Antal. (Családi L. 1854. II. 

 7, 8. szám.) 



II. Mohammed szultán bevonulása 

 Konstantinápolyban. E. B. (Vasárnapi 

 Újság 1876. 53. Képpel.) 



A törökök első birodalma. Márki Sán- 

 dor. (Athenaeum 1874. 35, 36.) 



Jancsárok története. Korponay János. 

 (Honderű 1847. I. 9, 10.) 



Bairaktar Mustapha érdemei a Török 

 birodalomra nézve. Veí'es György. (N. 

 Társ. 1834. I. 371.) 



Mahmud sultán s ministerei. (N. Társ. 

 1835. I. 209, 225.) 



Mahmud és Mehemed Ali. Kevue des 

 Deux Mondes után. (Társaik. VIII. 

 1839. 44—51.) 



Mahmud és Mehemed Ali. 13. (N. 

 Társaik. I. 198, 203. lap.) 



Mahmud szultán családja. Aubiguose 

 munkájából, r^í^r^. VIII. 1839. 80, 81.) 



A dardanellák kérdése. (Hon és Kül- 

 föld í. 1841. 118.) 



Törökország belviszonyai. (Bud. Hir- 

 lap 1854. 379, 380.) 



Venelin s a moszkai történetiskola. 

 Dr. Schedel Ferencz. (Athenaeum 1841. 

 I. 22, 23.) 



A keleti ügy és kelet polgárosodása. 

 Csengery Antal. (P. Napló 1854. 58, 

 61, 64, 71, 77, 92, 94.) 



