145 



Külföld. Orosz birodalom. 



146 



Katalin orosz czánié. ÍHoiiderü 1846. 

 II. 8. szám.) 



Koronái forradalmak Oroszországban 

 II. Péter halála után. Erzsébet császárné 

 uralkodásáig, r Hon és Külföld lY. 1844. 

 82. szám.) 



II. [Katalin udvara. O/. Kiinr 1789. 

 292. szám.) 



II. Katalin orosz ezárne (Hon és Kül- 

 föld I. 1841. 337. 340. — Honderű 

 1847. I. 14.) — Emlékiratai. f^P. Napló 

 1858. 256, 261, 262, 275.) 



II. Katalin czárné emlékiratai. Sybel 

 H. előadása. (Bud. Hírlap 1859. 86, 91.) 



Sándor c zár végső napjai. (N. Társaik. 

 1837. I. 11. 26.) 



A Kaukázus 1844-ben. (Hon és Kül- 

 föld VI. 1846. 59. — Vázlatok a jelen 

 kaukázusi háborúból. ÍU. ott 60.) 



Kaukázus és a cserkeszek viaskodása 

 az oroszok ellen. (Hon és Külföld VII. 

 1847. 1—5.) 



A cserkeszek némely szokásai. (Hon 



Külföldi. 1841. 165.) 



Az orosz birodalom és a cserkeszek. 

 'Hon és Külföld I. 1841. 209, 213.) 



I. Sándor orosz czár életrajza. Cha- 

 teaubriand után Barényi Sándor. (Athe- 

 naeum 1839. II. 43—45.) 



Sándor orosz czár. (Honderű 1847. 

 II. 3, 5.) 



Oroszország chinai rajz után. ÍHasznos 

 Mid. 1842. 5—8.) 



I. Miklós császár. (Vasárnapi Újság 

 1854. 17.) 



Oroszország és az észak-amerikai 

 eg}^esült államok. (A »Eevue des deux 

 mondes« után.) S. F. (Bud. Hírlap 1854. 

 401, 408, 411, 413.) 



Krimia. Történelmi vázlat. (Bad. Hír- 

 lap 1854. 548, 552, 554, 559. — 

 Történetileg és földtanilag ismertetve. 

 Császár. (Divatcs. 1854. 61.) 



Történelmi emlékek a Krimben és a 

 Kertsi muzeiun. Gumpreeht. Talács Já- 

 nos. (P. Napló 1855. II. 35.) 



A krimiai hadjárat Szebasztopol be- 

 vételéig. De Bamncourt bárótól. (Bud. 

 Hírlap 1856. 70, 73, 78, 79, 81.) 



MíkIós czár trónralépte. (P. Napló 

 1857. 225, 226, 229—231, 236, 

 238, 240—245.) 



Alkotmányos mozzanatok Oroszor- 

 szágban. Történelmi rajz. Falk Miksa. 

 (Ország Tühre 1862. 11.) 



Fon-adalmi párt Oroszországban. (Or- 

 szág Tühre 1862. 16.) 



Oroszország állam- és társadalmi élete. 

 Z-r. (Ország Tükre 1864. 26.) 



A kirgizekről. Radlow W. Petermann 

 Geogr. Mitheilungen után közli E. G. 

 (P. Napló 1866. 209, 210.) 



Dolgorukow Péter orosz berezeg em- 

 lékiratai. Csukásai József. (Magy. és a 

 Nagg Világ 1867. 20—23.) 



Krüdener báróné s I. Sándor czár. 

 (Magy. és a Nagy Világ 1867. 24.) 



A szibériai száműzetés. (Hazánk s a 

 Kidföld 1868. 46.) 



Oroszország balti tartományai. (Az 

 Edinburgh Rewiew nyomán.) —czy— (P. 

 Napló 1870. 270, 271.) 



Muszka élet. (Golowin Iván után.) 

 (Reform 1870. 274, 275, 287, 294, 

 3(r7. szám.) 



A két cancellar. Gortsakof és Bis- 

 marck. Az 1866-dik év titkaiból. Klacz- 

 ko Julián tanulmánya. (P. Napló 187.5. 

 245, 248.) 



A kommimisztikus törekvések Orosz- 

 országban. (Vasárnapi Újság 1876. 32.) 



Orosz dolgok. fVasámajn Újság 1876. 

 43. Rajzokkal és arczk.) 



Oroszország belső bajai. Sámi LaJo<. 

 (Vasárnapi Újság 1877. 23.) 



Képek az orosz-török háborúból. (Magy. 

 és a Nagy Világ 1877. 21, 22,25 — 

 28, 30, 31, 33—44. Képekkel.) 



Uj merénylet a czár ellen. (Vasárnapi 

 Újság 1879. 52. Két képpel.) 



Hogy kezdődött a nihilizmus? Levél 

 a Néva partjáról. (P. Napló 1^1^. 129.) 



