151 



Külföld. China. — Kelet-India. 



152 



A herati ügy és. közép-ázsiai bonyoló- 

 dás. Történelmi rajz. (Biid. Hírlap 1857. 

 38—40.) 



Dsengiz khán Bokharában. Vámbéri/. 

 (Vasárnapi Újság 1872. 41.) 



* A chivai expeditio. (Magy. és a 

 Nagg Világ 1873. 27. Képekkel.) 



Az angol-afgan viszály. Vámbér g Ár- 

 min. (P. Napló 1878. 232, 233.) 



■^ Sir- Ali Kán és fia. (Magg. és a Nagg 

 Világ 1878. 39. Két arczképpel.) 



Az afganisztáni angol sereg vezérei. 

 (Magg. és a Nagg Világ 1878. 49. lli^égy 

 arczképpel.) 



Sir Ali khán, afgán fejedelem. Vám- 

 héry Ármin. (Vasárnapi Újság 1878. 41, 

 42. Arczképpel.) 



Az afghán és angol viszály. K. 2\ K. 

 (Vasárnapi Újság 1878. 40.) 



Az angol-afghán háború előestéjén. E. 

 B. (Vasárnapi Újság 1878. 47. Két 

 képpel.) 



Angol vezérek az afghan háborúban. 

 (Vasárnapi Újság 1878. 49. Öt arczk.) 



Alakok az afgan-angol háborúból. E. 

 B. (Vasárnapi Újság 1879. 20. Tizenkét 

 alak rajzával.) 



Jakub khán. (Magg. é.s a Nagg Világ 

 1879. 26. Arczképpel.) 



A kabuli lázadás. (Vasárnapi Újság 

 1879. 38. Képekkel.) 



Az afghan béke megkötése. (Vasárnapi 

 Újság 1879. 40. Két képpel.) 



Egy afgán főnök és kisérete. (Vasár- 

 napi Újság 1879. 46. Képpel.) 



Az oroszok hadWselése Ázsiában. Váni- 

 héry Ármin. (P. Napló 1880. 93.) 



Abdurrahman az uj afghán emir. (Va- 

 sárnapi Újság 1880. 33. Arczképpel és 

 Kandahár vár rajzával.) 



China. 



Az angolok versengése Chinával s az 

 opiumkereskedés. (Hon és Külföld I. 

 1841. 38—41.) 



China rövid ismertetése történeti tekin- 

 tetben. (HonésKülf.l. 1841. 159, 166.) 



A <3hinai birodalom állása a keletin- 

 diai státusokhoz. (Hon és Külföldi. 1841. 

 290, 295.) 



China elleni háború s annak világra 

 ható következményei. (Hon és Külföld I. 

 1841. 311, 315.) 



Eatti-Menton gi*óf franczia Consulnak 

 a chinai császári főbiztoshoz intézett levele, 

 (szept. 10. 1843.) (Hon és Külföld IV. 



1844. 12.) 



GrützlafF levele és Sú mandarin emlék- 

 irata az angol-chinai háborúról és hona 

 állapotjáról. (Hon és Külföld IV. 1844. 

 62—67.) 



Chinai császár. (Hon és Külföld \. 



1845. 49.) 



A polgári háború Sinában. Himfalv'i 

 János (P. Napló 1854. 178—180.) 



Az első chinai követség Európában. 

 (Kuo-Ta-Jen és Liu-Ta-Jen.) (Vasárnapi 

 Újság 187 7. 22. Két arczképpel.) 



Japüit. 



Az európaiak első megjelenése Japán- 

 ban. (Told. Múlt és Jelenhez 1843. l* 

 17 — 19.) 



Egy újjá született ország. (Vasárnapi 

 Újság 1875. 21. A japáni m"alkodó-pár 

 minisztere és hadvezére arczképpel s egy 

 képpel.) 



Kelet-India. 



Lebensbeschreibung Typo Saibs ge- 

 westen Sultans von Mysore. (Ver. Ofner 

 u. P. Ztg. 1800. 101—103.) 



A szoloi császár. (Társalkodó II. 1833 

 193. szám.) 



Hj-der-Ali. (Hon és Külföld I. 1841.) 



Tippo Szaheb. (Hon és Külföld I. 

 1841. 199.) 



A thugok ismertetése. Könyves Tóth 

 Mihálg. (Athenaeum 1841. II. 13.) 



Czelebes szigete meghódítása a hollan- 

 dusok által. (Hon és Külföld IV. 1844. 

 61. szám.) 



Az angolok ujabb foglalásaik Kelet- 

 Indiában. Sind. (Hon és Külföld V. 1845. 

 24—26.) 



