Külfólcl. Mexikó. -— Veojves czikkek. 



158 



Miksa császár mint iró. Cs—i J. fMagy. 

 V a Nugij Világ 1867. 40, 41.) 



Miksa császár sorsosai : Mejia es Meu- 

 dez tábornokok. (Hasául- s a Külföld 



1867. 43. Két arezképpel.) 



Egy mexikói Öukéutes naplótöredéke : 

 Laibaclitól Gibraltárig. Gibraltártól Yera- 

 Cruzig. Vera-Cruztól Camerouig. Came- 

 rontól Cordobaig. Cordobától Orizabáig. 

 Orizabától Pálmárig. Pálmártól Puebláig. 

 Puebla Pueblábauatoros. Kirándulások 

 kezdete. A rio-saladoi csata. Kirándulás 

 Oakatlanba temetésre, stb. (Jász-Kunság 



1868. 10—12, 14, 15, 18, 19, 28, 

 ;i, 32, 34—46.) 



Egy halálra itélt császár utolsó napjai. 

 Mcgf/. és a Xagg Világ 1868. 27.) 

 Miksa császár szobra Hietzingbeu. 

 'Ifazánk sa Külföld 1871. 48. Képpel.) 

 Miksa császár halála. Dr. Szenger Ede. 

 \f<igi/. é^ a Nagy Világ 1876. 25. Ke- 

 ltekkel.) 



Könyvismertetés. 

 Szokoly Viktor : Mexikó Miksa csá- 

 szárig. Pest, 1866. Ism. Vadaai Károly. 

 'I\ Napló 1866. 103, 107.) 



Szent-Dont ingó. 

 Hayti köztársasága. Utolsó lázadása 

 s jelen állása. (Hon és Külföld VI. 1846. 

 6L — 65.^ 



Délamerika. 

 Délanifrika az utolsó évtizedben. Né- 

 [met után Kéri. (Afhenaeum 1841. II. 

 16 — 29.) 



Buenos- Ayres. 

 Buenos-Ayres és Francziaország kö- 

 haötti versengések, (ffon és Külföld I. 

 Tl841. 57—61.) 



Brazília. 

 II. Pedro, brazíliai császár. (Magy. és 

 Nagy Világ 1871. 40. Ai'czképpel.) 



Paraguay. 

 Dr. Francia.r.V. Társ. 1839. 1. 28, 36.) 

 Gill Jüan Baptista Paraguay elnöke. 

 ÍP. Napló 1877. 148.) 



Peru. 

 Peru. Home után. (Hasznos Mul. 1818. 



11. 4—8.) 



A perui forradalom. György Endre. 

 (Hazánk s a Külföld 1872. 41. Képpel.) 



Ausfralia. 



E világ hatodik része históriája. Decsy 

 Sámuel. (M.Kurir 1815.1.5—8. Mell.) 



Tammeamea, a Sandvich szigetek ki- 

 rálya. S..pF~- (Társaik. II. 1 8 3 3 . 1 .) 



Sidney. Stancsics. (Közlem. 1841. I. 



12, 13.) 



Polynesia és berezeg Libu. (Hon és 

 Kid/öld VI. 1846. 48—51.) 



A Síindwich szigetek története. Ander- 

 sohn után. (Budai Lapok 1863. 21 — 23.) 



Thakembau, a Fidzsi szigetek királya. 

 (Magy. és a Nagy Világ 1869. 30.) 



* Válság a sandwichi királyságban. 

 (Magy. és a Nagy Világ 1873. 12. Arez- 

 képpel : Thakomban, a fidzsi sziget ki- 

 rálya ; Emma IV. Kaméhaméha király 

 özvegye, V. Kaméhaméha, a Sandwich- 

 szigetek királya és egy rajzzal.) 



Vegyes czikkek. 



Honnét veszi eredetét a Hep ! Hep ! 

 (M. Kirir 1819. II. 18.) 



Az interventio. Szilágyi Ferencz. (Bud. 

 Hírlap 1856. 251, 254—256.) 



Az 1800-dik esztendő rövid leirása. 

 (Hon és Külföld V. 1845. 96.) — Az 

 1801-dik észt. rövid leirása. (U. ott 97, 

 98.) — Az 1802-dik észt. rövid leirása. 

 (U. o/í 99, 100.) — Az 1803-dik észt. 

 rövid leii-ása. U. ott 101, 102.) — Az 

 1804. észt. rövid leirása. (U. ott 103, 

 104. szám.) 



