605 



Helyrajzok. Magyar birodalom. Babgyi. — Bái-tfa. 



606 



I 



Babgyi. (Haz. s a Külf. 1869. 9. 

 Képpel.) 



* B á c s v'ár romjai. ( Vasár n. Újság 



1858. 5. Képpel.) — Bácsés régi vára. 

 Állaga István. (U. o«1860. 35. Képpel.) 

 — Képek Bács múltjából. A futaki or- 

 szággyűlés. Remellay. (Bajai Közi. 1860. 

 13 — 15. szám.) 



Bácsmegye hajdana. Rónai Au- 

 hurg István. (Haz. s a Külf. 1871.29.) 



Bács-Bodrogmegyei helynév- 

 magyarázatok. R. Ensel Sámlor. (Bajai 

 Közi. 1880. 40.) — Bácskai helynevek. 

 Stelfzer Frígijes. (U. ott 1880. 66.) 



B a d a c s o n. (Hazai Tud. 1806. 37, 

 38. szám.) 



Baja város magyarosodása. (Jelen- 

 l'or 1833. 23.) — B. története. Sámuel 

 Pál. (P. Napló 1852. 791, 807.) — 

 Baja. Pesty Frigyes. (Delejtü. II. 1859. 

 315.) — Baja városa. (Bács megj^ében.) 

 Czirfiisz FerencZj (Vasam. Újság 1866. 

 40. Képpel.) 



B a j m ó c z története. Benczúr Miklós. 

 (Hondei'ű 1847. I. 22.) — Bajmócz. 

 Luppa Péter. (Vasam. Újság 1860. 53. 

 Képpel.) — Bajmóczvár, Nyitramegyé- 

 ben. (Haz. s a Külf. 1867. 32. Két kép- 

 pel.) — B. vára. Czéllai József. (P. Napló 

 1880. 60. szám.) 



Baj om vára. Papp Zs. (Vasúm. Új- 

 ság 1858. 32.) 



B a 1 a s s a - G y a r m a t, SzoboM Fe- 

 rencz. (Vasárn. Újság 1859. 10. Két 

 képpel.) 



Balaton. A római Peiso vagy Pelso 

 taváról. Rumy Károly. (Hasznos Mid. 

 1835. II. 5.) — Balaton nevének ere- 

 detéről. Sebestyén Gábor. (B.-Für. Napló 

 1862. 11.) — Balaton. T. Viszhang. 

 fU. ott 1863. 13—15, 17, 19, 20.) 



Balaton -Für ed. (Regélő 1839. 

 40 — 42. Eajzzal.) — Füred hajdan és 

 most. Vas Gerébén. (Két-garasos Újság 



1859. 21, 22.) — B.-F. rövid leirása. 

 (B. -Füredi Napló 1861. 1.) *— B.-F. 



(Ország TüJcre 1862. 19. Képpel.) — 

 B.-F. hajdan és most. (Vasárn. Újság 

 1879. 29. Négy képpel.) 



Bálik a vára nevezetéről. G. Ke^ 

 meny József, (N. Társ. 1841. I. 62.) — 

 Balika vára. Közli Pataki Ferencz. (Haz. 

 saKülf. 1869.20. Képpel.) 



B a 1 o g i kastély. (Gömörben.) Zom- 

 bory Gusztáv. (Vasaim. Újság 1869. 40. 

 Képpel. (Zombory G. rajza.) 



Bálvánd és Bálványos. Mu- 

 tatványok a » Helynevek Magyarázója« 

 2-dik füzetéből. Ifjú Réső Ensel Sándor. 

 (Sürgöny 1862. 39.) — Bálványos vár 

 romja. (A székely havasokon.) Luppa 

 Péter. (Vasárn, Újság 1863. 26.) 



Bánát. Die sogenannten Römer- 

 Schanzeu im Banate. (Bánat. Zeitschrift 



1828. I. 20.) — Ueber die Ableitung 

 des Namens Bánat aus der ungarischeu 

 Sprache in Kr. 101. der Aerenlese von 



1829. Dr. Rumy. (Aerenlese 1830. 9.) 



— G. M. B. (U. ott 18.) 



Bán falva. (Wandorf.) N~n. (Va- 

 sárn. Újság 1868. 13. Két képpel. (Ke- 

 leti G. rajza.) 



Baranya földirati, statisztikai és 

 történeti tekintetben. (Társaik. XYI. 

 1847. 10, 11, 18—20.) — Baranya- 

 megyei helynevek. Közli R, E. S. (Sür- 

 göny 1864. 39.) 



Báródsági nemes kerületről Bi- 

 har vánnegyében bővebb értesités. Nál- 

 ráczky Á. (Társaik. III. 1834. 341, 

 345. lap.) 



B á r t f a. — Historische Curiositateu 

 in Hinsicht der königl. Freistadt Bart- 

 feld. Sámuel Klein. (Boté v. u. f. Ungern 

 1833.34.) — Ab.-ifürdő. (Vasárn. Új- 

 ság 1860. 34. Képpel.) — ^Bártfa város 

 és a bártfai füi'dő. (U. o« 1863. 24. Két 

 képpel.) — B. egy része. Z. G. (U. ott 

 1863. 8. Képpel.) — Bártfa. N-n. (U. 

 ott 1868. 44. Képpel. (GregussJ. rajza.) 



— B. veszedelme. (U. o«1878. 18. Két 

 képpel.) 



