41 Földrajz. Erdély- Átalános rész. Hegyek. Barlangok. Tavak. 742 



Paget : Ungam und Siebenbürgen, po- 

 litisch, statistisch ökonomisch von John 

 Paget. Aus dem Englisclien von E. A. 

 Mariarty. Ism. U. T. (Blatter 1842. 13, 

 14. szám.) 



Pemold Adolf Emánuel: Magyaror- 

 szág Pozsony vármegyéje. Távcsöke'pen 

 £ a terme'szet után fólvéve, leírta és saját 

 költségein kiadta Bécsben. (Század. 1840. 

 ^ 4. szám.) 



Sayous Ede a »Kevue des deux Mon- 

 ; des « -ben Magyarországról. (Haz. s a 

 Kül/. 1872. 24.) 



Vizer István veszprémi egyházmegyét 

 ábrázoló abrosza. Egy honi fóldirati (geo- 

 ■^ graphiai) nnmka tudományos megtisz- 

 teltetése külföldön. (Világ 1843. 23.) 



Erdély. 



Átalános rész. 



Erdély flórájáról. Benkő József. (M. 

 IHrm. 1780. 95, 96.) 



Erdély gyógyforrásairól. (M. Hirm. 

 1781. 96—98.) 



Vázlatok Erdélyből. Elsner J. G. után. 

 (Rajzolatok 1836, I. 38, 39. II. 102, 

 103. szám.) 



Einige Fragmente zur mineralogischen 

 Geographie Siebenbürgens. J. D. H. 

 (Blafter 1838. 32—34.) 



Erdély természeti, ipar s kereskedési 

 tekintetben. (Athenaeum 1839. I. 15, 

 16. szám.) 



Excursionen. (Blatter 1840.12 — 15.) 



Chorographisehe Skizzen von Sieben- 

 bürgen. A. K. (Blatter 1841. 46—50. 

 1842. 48 — 52. 1844. 12—15.) 



Daguerreotypen aus Siebenbürgen. Carl 

 Petrovich. (Pannónia 1842. 107, 109.) 



Helyleirások Erdélyből. Pataky Fe- 

 rencz. (P. Divatlap 1847. 34—36.) 



Néhány nap Erdélyben. (P. Napló 

 1851. 396, 397.) 



Erdélyi benyomások. (P. Napló 1851. 

 432, 433. szám.) 



Erdélyi rajzolatok. Halmágyi Sándor. 

 (Hölgyf. 1854. 216, 221.) 



Erdélyi levél. Sincenis. (Magy. és a 

 N. Világ 1871. 20. 22.) 



Erdélyi képek. (Magy. és a N. Világ 

 1874. 29. Képekkel. — Vasam. Újság 

 1874. 50. szám.) 



Hegyek, barlangok, tavak. 



Az almási barlang a Székelyföldön. 

 (Haz. s a Külf. 1868. 51. Képpel.) 



Der Büdös mit seinen Höhlen und 

 Mineralquellen. J^^ (Blatter 1840. 43.) 

 — A Büdös kénüreg. Barta Ignácz. 

 (Haz. s a Külf. 1866. 47. Képpel.) — 

 A Büdös. Kénbarlang a Székelyföldön. 

 Lukács Béla. (Vasam. Újság 1867. 49. 

 (Keleti G. rajza.) — A torjai »Büdös.« 

 (Haz. s a KiUf 1872. 25. Képpel.) — 

 * A torjai büdös kén-barlang. (Vasáru. 

 Újság 1875.35. Képpel.) 



Csetátye Máre Verespataknál Erdély- 

 ben. Sz. Gy. J. (Ország Tükre 1864. 23. 

 Képpel.) — Pataki Ferencz. (Korunk 

 Tárczája 1865. 26.) 



A csiki havasok közt. (Ország Tűidre 

 1864. 5. Képpel.) 



* Detonata. Sz. Gy. J. (Ország Tükre 

 1864. 28. Képpel.) — A Detonátán 

 aug. közepén 1870. Árgus. (P. Napló 

 1870. 201. szám.) 



A djisdjituri jégbarlang. St t 



Ödön. (Haz. s a Külf. 1869. 24.) 



Az erdélyi érczhegység alakzata és 

 tagosulata. Hunfalcy János. (Ország 

 1863. 47 — 58.) — Kirándulás az er- 

 délyi hegyek közé. St. Ö. (Haz. s a Külf. 

 1872. 18. Képpel.) 



Kirándulás a Gyilkos-tóhoz. B. Orbán 

 Bálás. (Haz. s a Külf. 1865. 4, 5. 

 Képpel.) 



A nyugati havasok s népe. A két Cse- 

 tátye. A Detonáták. Havasi Béla. (Haz. 

 s a Külf. 1866. 14—18. Képekkel.) 



A Kusma-hegy Erdélyben. (Zenken- 

 berg.) (Vasárn. Újság 1866. 43. Kép- 

 pel. (Keleti Gusztáv eredeti rajza.) 



24* 



