823 



Földrajz. Utazások. Magyar birodalom. 



824 



Honter János. — Nevelési rendszer. — 

 Könyvnyomó műhelyek. — III. Brassó 

 kereskedése. — - Műipar. — Gyapotfonás. 



— Duna- és Olthajózás. — Roten- 

 baecher Keresztély. — Schneller erömí- 

 vész. - — Tisztaság. — Víztartók. — 

 Sétatér. — Párhuzam Szeben és Brassó 

 közt. — Czenktetö. — IV. Brassói vil- 

 lák. — Földvár. — Weisz Mihály hös- 

 halála. — Hidvég. — A gazdag pap- 

 ság iskola nélkül. — Elöpataka völgye. 

 - — A savanyuvizek. — Szép szó a honi 

 orvosokhoz. — A savanyu vizek vegy- 

 tani felbonczolása. — Szállások, szolgá- 

 lat, sétatér, vendéglő. — A börse. (?) — 

 Bojtárok. — Társaság. — Az örökös 

 vendég. — V. Jó az ingyen. — A fekete 

 erdő. — Szemerján két nevezetesség. — 

 Sepsi-Sz.-György. — A casino. — Czé- 

 hek. — Furcsa ezimer a fekete táblán. 



— A derék egyházi szolga. — Á Nem- 

 zeti társalkodó siralma. — Iskolaház 

 növendékek nélkül. (N. Társ. 1839. I. 

 73, 76, 81, 89, 105, 113, 121, 135.) 

 - — Brassói nyilatkozat. (U. ott 116.) 



— Második czikkely. I. Kiindulás Sz.- 

 Györgyről. — Átszállás az Oltón. — 

 Egy kedvcsapongás az erdélyi folyamok- 

 ról. — Egy történet a Kanahán földén. 



— Eresztevény. — Népmondák. — Vár- 

 hely, Székely-bánnya vár romjaival. — 

 Innepélyes beérkezés Kovásznára. — 

 Szükséges ismeretek Kovásznáról. — Az 

 oláh rácza ritka szépségű hölgyeivel. — 

 Savanyu vizei. — Pokol sár. — Ko- 

 vásznál csillagrendszer. — A párvia- 

 dalnak egy eredeti neme. — Nyelvsaját- 

 ságok orbai székbe. — Erdölés, szészke 

 faluk. — Egy váratlan ismeretség, mely 

 vérontás nélkül is jól végződik. II. Ki- 

 indulás Kovásznáról. — Az osdolai gyé- 

 mánt. — Kezdi- Vásárhely. — Külön- 

 böző nézetek a város eredetéről. — Miv 

 mozgalma és kereskedése. — Mi az oka 

 a kézdi-vásárhelyi gyakori égéseknek ? 



— Epületei. — Katona-nevelő ház : 



ennek történetei. — Vallásos élet. — Is- 

 kolák. — A puszta telek. — A közte- 

 mető s benne egy idegen sir. — III. Há- 

 romszéki szent föld. — Altorja. — Egy 

 székely főnemes családi köre. — A tor- 

 jai hosszú völgy. — Utazó társaság. — 

 Bálványos vár, népmonda. — Büdös- 

 hegy s környéke. — Az ifjú sirja nép- 

 monda. — Szent Anna tava. — Búcsú- 

 vétel az olvasótól. ("C/. o« 1839. II. 183, 

 190, 199, 207.) 



Balogh Kálmán. A IX. statistikai kon- 

 gresszus tagjainak kirándulása. (Vasárn. 

 Újság 1876. 38. Több képpel. (Római 

 vízvezeték Orsova és Mehádia közt, sat.) 



Bárány Ágoston. Vándorpályám. (M. 

 Gy. barátomhoz, 1835. Pétervárad, jun. 

 12-kén. Zimony, jul. 15. N.-Becskerek, 

 jul. 19., 22., 26.) (Társaik. 1835. 88, 

 89, 91, 95, 97.) 



Bartóh Gábor. Csinált ut Marmaros- 

 Szigettől Szathmár-Németiig. (Életképek 

 1846. II. 14, 15.) 



Berecz Károly. Utazási képek Magyar- 

 honban. Esztergomtól Selmeczig. — Sel- 

 mecz. (Athenaeuni 1842. I. 76, 77.) — 

 Uti tárcza. (Életképek 1841. I. 6—13.) 



Bessenyei Ferencz. Oravicza-Anina. 

 Utazás a hegyi pályán. (Reform 1872. 

 300. szám.) 



Bloksay. Nyitra és környékéről. (P. 

 Divatlap 1847. 5.) 



Bolgár Emil. Pesttől távol. (Vasárn, 

 Újság 1863. 49.) — Sárosból a Szepes- 

 ség felé. (U. ott 1864. 48. Képpel. Ke- 

 leti Gusztáv rajza után.) 



Császár Ferencz. Magyar tengerpar- 

 tok. (Társaik. II. 1833. 55.) 



Csatáry Ottó. Utazási emléklapok. 

 Nagy-Károly. — Nagy-Kunság. — Nagy- 

 Várad. — Kolozsvár. — Debreczen. — 

 Zircz. (Életképek 1844. II. 15, 16, 19, 

 20, 22, 24.) — Pest. — Fejérvár. — 

 Velencze és Kálóz. (U. ott 1845. I. 1, 

 8—10.) — Uti emléklapok 1845-ről. 

 Nagy-Kálló. — Tokaj, Miskolcz és Eger, 



