879 



Műrégeszet. Muzeumok. Egyletek. — Őskori müre'gészet. 



880 



und siebenbürgische Denkwürdigkeiten 

 der k. k. Schatzkammer. (BlatLer 1839. 

 35, 36.) — A bécsi Ambrasi-gytijte- 

 méuy rövid krónikája. Cneőrylicö Aladár. 

 (Vasáru. Ujsáfj 1862. 27.) — A csász. 

 udv. vadász-fegyverterem. (Bud. Közlöny 

 1869. 74, 75.) 



Bologna, okt. 4. A régészek gyiilésel)öl. 

 Huiifalru Pál. (Reform 1871. 280, 283.) 



A britt múzeum. (Nemz. Újság 1846. 

 406. szám.) 



Das germanisehe Nationalmuseum. J)r. 

 Frlir. Rotli ooii Schreckcnstein. (Transsilv. 

 1861. 3. szám.) 



lustituto della Corrispondenza Ar- 

 cheologica. (R Napló 1873. 101.) 



A forradalom múzeuma. Paris. (Száza- 

 dunk 1868. 245.) 



Bescbreibung des Museums zu Portiéi. 

 (Presső. Zt<j. 1797. 76.) 



Arapperswyli lengyel múzeum, —á—r— 

 (Vasam. Ujsáy 1870. 29. Képpel.) — 

 Látogatás a rapperschwyli lengyel mu- 

 yieumban. Falúczi Lipót. (Atlienaeum 



1873. 40. szám.) 



Museum Gregorianum Rómában. (Li- 

 ter. L. 1841. II. 28.) — Az aegyptomi 

 museum Rómában. (U. ott 1841. II. 28.) 

 Könyvismertetés. 



Dux Adolf: A magyar múzeum. Pest, 

 1857. Ism. P. (M. Sajtó 1856.283.) 



Henszlmann Imre : Mürégészeti ka- 

 lauz. Pest, 1866. Ism. I-lyi. (P. Napló 

 1866. 222—224.) 



Miksa György : Magyar történelmi em- 

 lékek külföldön. (Századunk 1868. 193.) 



Nova Acta Musei Nationalis Hunga- 

 rici. Ism. Eperjessy Kálmán. (P. Napló 



1874. 133. szám.) 



Őskori mürégészet. 



■^* Talált régiség. Csongrád. Polyák 

 Ger<idy. (Vasam. Újság 1857. 15.) 



* Talált régiségek és kőszéntelep. 

 (Felsö-Dobszán, Abauj.) Szilágyi F, (Va- 

 sam, Újság 1857. 27.) 



* Kö-csákáuy, Kis-Teesen (Veszprém 

 megye). Pados János. (Delej Ili I. 1858. 

 66. szám.) 



Az ősember. Uónay Jácziut. (Haz. s a 

 Külf. 1865. 28, 29.) 



Csont-barlangok. Rónay Jácziut. i lín :. 

 s a Külf. 1865. 31.) 



Az eyzies-i -barlang. Rónay .Jáczint. 

 (Haz. s a Külf. 1865. 33. Ábrákkal.) 



Valami a kő-kor czölöpépitményeiről. 

 Tonna Károly. (Uj Korszak 1865. 10.) 



Visszapillantás az emberi nem ős- 

 korára. Vogt Károly. (Uj Korszak 1865. 

 12, 14— 18. szám.) 



Osembernyomok és egyéb régiségek 

 Hontmegyében. Iló'ke Lajos. (P. Napló 

 1867. 176. szám.) 



Hogyan épitkeztek az ősemberek. 

 Ácsai Sándor. (Haz. s a Külf. 1867. 18.) 



Az ősemberek haladása. Rónay Jár 

 cdul. (l\ Napló 1868. 4—10, 12, 13.j 



Az ősrégi kova- és obsidian-eszközök- 

 ről. Rómer Flóris. (Vasár n. Újság 1868. 

 46. szám.) 



Az obsidián kés- és nyiltöredékekről. 

 Munkács, szept. 6. Lekoczky Tivadar. (P. 

 Napló 1869. 209.) 



Az őstörténelmi kutatások eredményei. 

 (Vasáru. Újság 1869. 40.) 



Régészeti közlemények. Majláth Béla 

 felolvasásából. Diluvial-korszak. (P. Napló 

 1871. 34, 36.) 



A barlanglakókról, nevezetesen a ma- 

 gyarhoni lakott barlangokról. Rómer Fló- 

 ris. (Haz. s a Külf. 1871. 5—8. Raj- 

 zokkal.) 



Geológia és történelem. (Vasaim, C//- 

 6% 1873. 32, 33.) — Kő-, bronz- és 

 vaskor. Az emberi nem kora. (U. ott 

 1873. 35, 36.) 



Az emberi nem legrégibb nyomai. Dr. 

 J7ío /ut' könyvéből. (Vascim. Újság 1874. 

 16 — 18. szám.) 



Rajzok az östörténelemből. I. Mióta 

 vannak emberek a földön ? II. Állatvilág: 

 a tertiar-korban. III. A hohlenfelsi bar- 



