897 



Mürégészet. Középkor. Haraugok. Építészet. 



898 



Régi haraug-felirat a beléujes-iíjlaki 

 ref. templom harangján. (Vasárn. Újság 

 1855. 6.) — Még egyszer a b.-ujlaki ha- 

 raugfölirat. Fels-őődnt/ai. (U. ott 1866. 8.) 



Bulcsi harang Krassó megyében 1468- 

 ból. (Hazai Tud. 1807. II. 7.) — F. /. 

 (Arad 1865. 45.) 



Debrödi régi harang 1435-böl. (Hazai 

 Tud. 1806. 40.) 



Magyar feliratú harang a gödi pusz- 

 tán Pest megyében. (Hazai Tud. 1806. 

 16. szám.) 



* Mátra- Verebélyi magyar köriratű 

 harang 1650. évből. (P. Napló 1862. 

 217. szám.) 



Nagy-Röczei harang föliratáról. (Észre- 

 vétel Zombory Gusztáv közleményére. 

 Rómer Flórift. (Vasárn. Újság 1868. 3.) 



Privigyei régi harang. Ifj. Adamih 

 Gyövgy. (Vasárn. Újság 1864. 34. Kép- 

 pel.) — Nyilt levél i^. Adamik György 

 úrhoz, nómer Flóris. (U. ott 1864. 50.) 



* Rohonczi régi harang 1506-ból. 

 (Hazai Tud. 1806. 40.) 



* Székesfehérvári régi harang 1380- 

 ból? (Hadi Tört. III. 1790. 8.) 



* Szent-Györgyi harang 1400-ból. 

 (Hirnök 1843. 38.) 



Zborói várkastély és Rákóczy régi 

 harangja. Myshovszky Viktor. (Haz. s a 

 KiUf. 1865. 12. Képekkel.) 



Egy elsüllyedt falu harangja. Paúr 

 Irán. (P. Napló 1855. I. 20.) 



Néhány bizalmas szó a magyar harang- 

 tudomány érdekében. (Magyarország pap- 

 jaihoz, néptanítóihoz és harangöntöihez.) 

 Rómer Flóris. (Vasárn. Újság 1862.47. 

 — Gy&ri Közi. 1862. 98.) 



Az öreg Rákóczi-harang. (Hortobágy 



1862. 4. szám.) 



A harangokról. K. M. (Vasárn. Újság 



1863. 17. Két rajzzal.) 



Régészeti eszmecsere. (Harangfelira- 

 tok.) R'nner. (Vasáru. Újság 1864. 2. 

 Hasonmással.) 



Tad. Repert. I. Történelem 2. 



Ultimátum a honi harangisme ügyé- 

 ben. Rómer. (Vasárn. Újság 1865. 9.) 



Ismét néhány szó a harangok ügyé- 

 ben. Rómer. (Vasárn. Újság 1865. 50.) 



A harangok K. T. K. (Vasárn. Újság 

 1870. 45. szám.) 



Egy harang mint Gara Borbála hozo- 

 mánya. Lója Károly. (Haz. s a Külföld 

 1870. 43. Rajzzal.) 



Építészet. 



Hunnok és Avarok várairól. Székely 

 Sándor. (N. Társ. I. 1830. 353.) 



Hajdani árok-táborsánczok, földvárak, 

 kunhalmok a két magyar alföldön. Hőké 

 L. (P. Napló 1857. 182, 183.) — A 

 hajdani árkok, sánczok és földvárak. Ba- 

 lássy Ferencz. ("í/. o« 1857. 196, 197.) 



Egy-két szó a román és gót építészet- 

 ről. (Bud. Hirlap 1860. 140.) 



A régi hadi építészet Magyarországon. 

 Dr. Henszlmann Imre. (Vasárn. Újság 

 1867. 3—6.) 



Műemlékek az Árpád királyok idejé- 

 ből. Höke Lajos. (Főv. Lapok 1871.197.) 



Felszólítás a Balatonban fölfedezett 

 kőfal érdekében. Rómer Flóris. (Vasárn. 

 Újság 1866. 45.) 



Bártfa város régiségei. Bártfa város- 

 háza. Myskovszky Viktor. (Haz. s a Külf. 

 1868. 1 — 4. Rajzokkal. — Magij. és a 

 N. Világ 1878. 19. Több képpel.) 



Besnyői kolostorról és zárdáról. Mikus- 

 ka Károly. (Hirnök 1843. 16.) 



A borosjenei vár s Rákóczy ágyúja. 

 T. K. (Ország Tdkre 1864. 36. Képpel.) 



Buda. — Török épületmaradványok 

 hazánkban. (Gülbaba sírmecsete Budán. 

 Közfürdőterem a Rudasfürdőben Budán. 

 Török mecset maradványa Pécsett.) (Va- 

 sam. Újság 1855. 11. Három rajzzal.) 



Eger régiségei. Sz. N. (P. Napló 1862. 

 198. szám. 



Gömörmegyei vázlatok. I. A kövi-i 

 régi templom. II. A rahói régi várkas- 



29 



