1059 



Művelődéstörténet. Magyar birod. Életmód és szokások. 



1060 



Haladásuuk főbb akadályai. Vandrák 

 András. (Századunk 1841. 5, 6.) — A 

 haladás egyes jelei Magyarországban, rt. 

 (Vasáru. Újság 1863. 1— -3.) 



Hazánk múlt és jelen állapotja felöl 

 (Elmélkedések — ). Bárándy. (Századunk 

 1842. 39, 40, 80, 90, 92—95, 101. 

 .1843. 3, 4, 11.) 



Hunnia, tudományos miveltségi szem- 

 pontból. Wertler Mátyás. (Pécsi Lapok 

 1860. 25—26, 28—30.) 



Kémkedés történetéből. (A legrégibb 

 időktől — a jezsuitákig.) (Ref. 1870.324, 

 325, 330, 335, 338, 345. 1871. 14.) 



Keresztyén civilisatio századai hazánk- 

 ban. H. L, (Figyelő 1873. 4.) 



Magyar régiség történetéből a török ura- 

 ság korszakában (Vázlatok a — ). Hor- 

 váth Mihály. (Athenaeum 1839. 1. 26, 27.) 

 — Észrevétel. Egy olvasó. (U. ott 31.) — 

 II. közi. Buda visszavételétől II. Józsefig. 

 Horváth Mihály. (U. o« 32, 33.) — III. 

 közi. II. József korszaka. (U.ott 1840. 1. 

 3, 5.) — Rajzolatok a magyar nemzet 

 mivelődésének történetéből. A mivelődés 

 állapota az Árpádok alatt. I. Közgazdá- 

 szat. 1. Földmivelés. 2. Műipar. 3. Ke- 

 reskedés. — Közgazdászatunk emelcsői. 

 Közgazdászatunk akadályai. Kerékgyártó 

 Árpád. (Vasáru. Üjság 1855. 26—33.) 

 A magyarok miveltségi állapota az Ár- 

 pádok korszakában. Pór. (Csal. Lapok 

 1857. II. 5 — 7.) — Magyartörténelmi 

 vázlatok. A magyar szellem történelme. 

 (Istvántól Kálmánig.) 997 — 1114. (Or- 

 szág Tw/ijre 1863. 14.) — Két középkori 

 olasz müvésa magyarországi viszonyairól. 

 (Andrea da Fiesole és Aristotele Fiora- 

 vanti.) Pulszky Ferencz. (Föv. Lapok 



1874. 224.) — Magyarország és a 

 nagy világ. Váry Gellért. (Esztergom 



1875. 45.) — A magyar nemzet mű- 

 veltségi állapota a vezérek korában. 

 Györky Ákos. (Gyöngyös 1879. 33, 34.) 



Német kultúra befolyása Magyar- 

 országra. Bárczi Brix Iván. (Soxyron 



1879. 24—28, 32—38, 40, ^b—4.1, 

 57, 59—62, 65, 67, 68, 70—72.) 



Nő (A magyar — ) társadalmi hely- 

 zete a 11-dik században. Bayer József. 

 (Föv. Lapok 1873. 123.) — Az ös ma- 

 gyar nőkről. Evva Lajos. (Magy. és a N. 

 n-%1877. 45.) 



Társas életünk. (Pesti Röpivek 1850. 

 4 — 10. szám.) 



Történelmi jog és a nemzetiségek. 

 Hőké Lajos. (Főv. Lapok 1870. 251.) 



Tudományunk önállósága. (í'igyelő 

 1873. 40. szám.) 



Életmód és szokások. 



Ajándék (Egy kövér túzok mint — ). 

 Közli Lehoczky Tivadar. (Vasáru. Újság 

 1863. 7. szám.) 



Aranymenyegző, táncz és zene mellett 

 Esztergomban. (Mercur 1731. 65.) 



Bajusz és szakái. (P. Napló 1874. 

 117. szám.) 



Ballordnung, welche auf allerhöchsten 

 Befehl durch eine hochl. kön. Statthal- 

 terei kundgemacht wird. (Pressb. Ztg 

 1773. 5.) — Egri bál. — Rózsavölgyi 

 és az egri bál. — Frankenburg Adolf. 

 — Vádelleni mentség. (Honmiivész 1^36. 

 16, 18, 22.) — Báli tárczák. Hőké La- 

 jos. (Főv. Lapok 1876. 5, 6.) 



Bor és borivás története. Vázlat. S. 

 (Ország Tűkre 1865. 33.) — A borivás- 

 ról. (Haz. s a Külf. 1869. 1.) — Szőlő, 

 bor és sör a régieknél. H. L. (Reform, 

 1870> 197, 198.) — A magyar bor és 

 muszka ló. H. L. (Főv. Lapok 1874. 

 90. szám.) 



Csókról. Dr. Bardócz Lajos. (Ország 

 Tükre 1864. 10, 11.) 



Czimek elleni felszólalás. (Hadi Tört. 

 II. 1790. 67. lap.) — Hagyományok a 

 magyar előkorból. Czimvadászat. Szilá- 

 gyi Sándor. (Hölgyf 1854. 67.) — A 

 czimek történetéhez. (Kecskemét 1878. 

 46 — 48.) — A ezim-kórság. Szakoly 

 Viktor. (Főv. Lapok 1879. 293.) 



