1071 Művelődéstörténet. Magyar birod. Ne'pazokások és geureképek. 1072 



1800. maj. 3-án tartott carrossel. (M. 

 Kurir 1800. I. 590.) — Budai Sváb- 

 hegy pünköst-hétfön 1834. Szekrény esy. 

 (Honművész 1834. 42.) — Pünköst hétfő 

 a ligetzugban. Garay. (Ü. ott 1834.42.) 

 — Budapesti élet. Zajtay. (Athenaeum 

 1841. II. 68, 70, 74.) — Petrichevich 

 Horváth Lázár regelyei. (Honderű 1846. 

 I. 7, 8.) — A budai lövészünnepély. fjEfa- 

 zánh s a Külf. 1871. 35. Képpel.) 



Bunyeváczok babonás szokásaik. L. 

 A. (Haz. s a Külf. 1868. 5.) 



Buzakoszorűs-menet. Eomán népszo- 

 kás. Ember Györyy. (Magy. és a N. Vi- 

 lág 1872. 29.) 



Csárdák múltjából. (Magy. és a N. Vi- 

 lág 1878. 37.) 



Csök. Népszokás. Varga János. (Va- 

 sam. Újság 1875. 37.) 



Debreczeni farsangi mulatság. (Üng. 

 Nachr. 1787. 10.) 



Disznótor. Varga János. (Vasam. Új- 

 ság 1868. 51.) 



Dobrai népszokások. Ránosztai Rezső. 

 (Delejtűll. 1859. 195, 203, 213,220, 

 230, 244, 252, 268, 277.) 



Dodola. (Szerb népszokás.) S}). J. 

 (Haz. s a Külf. 1870. 42.) 



* »Dodolo« lány. (Rácz-oláh népszo- 

 kás. (Magy. és a N. Világ 1871. 40. 

 Képpel.) — Pótlék. Hegyesi Aladár. (U. 

 ott 41. szám.) 



Ebijesztö péntek. (Egy kis népszokási 

 magyarázat.) V. G. (Két Garasos Újság 

 1859. 18. szám.) 



Erdélyi régi szokások és rendtartások, 

 az kik voltának és multának és ujak 

 származának. Oka ezen Írásnak. A titu- 

 lusokról. (Képes Újság 1859. 1, 2.) — 

 A vendégségekről. (U. ottS — 6.) — A ré- 

 gi igaz magyarok köntöséről és egyéb ahoz 

 tartozó apparátusokról. (U. ott 9.) — A 

 lakodalmi szokásokról. (U ott 7 — 12.) 



Erdőd-vidéki sváboknál böjt első va- 

 sárnapja. LauTca Gusztáv. (Társaik. X. 

 1841. 90. szám.) 



Falusi szokások a székely-földön. A 

 fonó. Lakodalmi szokások. Szerethszegi. 

 (Haz. s a Külf 1867. 50, 52.) 



Farsang a csiki székelyeknél. (Haz. s 

 a Külf 1867. 11.) — Bohóságok far- 

 sang után. (A népéletből.) Varga János. 

 (Vasúm. Újság 1868. 10.) — Farsangi 

 mulatságok. Varga János. (U. ott 1869. 

 5.) — Kurta farsang, hosszú böjt. Varga 

 János. (U. ott 1869. 6.) — Valami a 

 farsangról. Varga János. (U. oíí 1870. 6.) 



Fonóka és mulatságai. R. E. S. (Or- 

 szág Tükre 1865. 33.) 



Fuvola. A tót népéletből. (Vasam. Új- 

 ság 1872. 40. szám.) 



Gozár. (Kép a bányász-életből.) La- 

 kács Béla. (Vasam. Újság 1868. 20.) 



Hajnalozás. (Székely farsangi mulat- 

 ság.) (Hasznos Mul. 1835. I. 36.) 



Halászat köréből. (Haz. s a Külföld 

 1870. 4. szám.) 



Halottak napján. Varga János. (Haz. 

 s a Külf 1872. 44.) 



Haramiák Aradmegyében és a bánat- 

 ban. (M. Kurir 1789. 579.) 



Hazai képek. 1. A dedrádi lófuttatás. 

 2. A tekéi gyürüjáték. Nagy Ferencz. (N. 

 Társ. 1838. II. 129, 137.) 



* Házasulás módja Baranyamegye 

 felső részében. (Hazai Tud 1806. 6.) — 

 Hochzeits-G-ebrÉiuche der Inwohner des 

 Simeger Komitats am Plattensee. (Pannó- 

 nia ISld. 2^, SO.) — Magyar házas- 

 sági szokások. — Leánynézés. (Népszo- 

 kás.) — Leánykérés. Eljegyzés. — Ház- 

 tüz-nézés. Hivogatás. — A lakadalom. 

 — Kárlátó. Varga János. (Vasam. Új- 

 ság 1872. 48—52.) 



* Hetz (Circusféle) Kecskeméten. (M. 

 Kurir 1787. 554.) 



Húsvéti piros tojások eredete. (Arad 

 1865. 48.) — A húsvét és a szentelt 

 pii'os tojások. Közli Konkoly Dezső. (Magy. 

 és a N. Világ 1866. 13. Képpel.) — A 

 husvét-ünnep történetéhez. (Főv. Lapok 

 1867. 93.) — A gyermek- világ hus- 



