1077 Művelődéstörténet. Magyar birod. Alkotmány e's közigazgatás. 1078 



Államjog (A magyar — ) fejlődéséről 

 elmélkedések. Preyer János. (Delejtü III. 

 1860. 297, 358, 366.) 



Aranybulla s a német lovagrend Er- 

 délyben. Szüáyifi Sándor. (Haz. s a Külf. 

 1865. 1 — 5.) 



Aristocratia (A magyar — ) 1848 

 előtt és ma. Jaháb Elek, (P. Napló 1870. 

 131, 132, 134.) 



Ausztriához csatlakozásunk okai. Jog- 

 történelmi tanulmány. Közli Hudák Lajos, 

 f AbauJ-Kassai Közlöny 1876. 37 — 39.) 



Aviticitás históriai szempontból. Gróf 

 Majláth János. (Nemz. Újság 1843. 53.) 



Betegápolás Magyarországon. Grosz 

 Lipót után. (P. Napló 1869. 214.) 



Bevándorlásokról. Szelestey László. 

 'Hazánk 1847. 78—80.) 



Bíráskodásról (Régi — ). Höke Lajos. 

 (Föv. Lapok 1874. 260.) 



Birói párbaj 1335-ben. Höke Lajos. 

 (Föv. Lapok 1872. 24.) 



Bitó (A bártfai — ). Zombory G. (Va- 

 sam. Újság 1863. 18. Képpel.) 



Börtönélet (Megyei — ) Magyarorszá- 

 gon. Benedek Aladár. (Vas. Újság 1867. 

 30, 31.) — A börtönügy történetéből. 

 (U. ott 1867. 41, 42.) — Börtönben. 

 (Este'k a — .) Benedek Aladár. (U. ott 

 1868. 21. Képpel.) 



Büi keresztes lovagrendi birtokok kö- 

 rül. (Adalék.) Paúr Iván. (M. Sajtó 

 1855. 50. szám.) 



Bűnesetek. — Peinliche Falle aus 

 dem sechszehnten Jahrhundert. H, W. 

 (Transdlv, 1861. 8.) 



Bünper (Egy — ) az 1 7 1 1 . évből. Le- 

 hoczky Tivadar. (Vasam. Újság 18^2. 29.) 



Büntetések szigorúbbak voltak valaha. 

 Közli Lehoczky Tivadar. (Vasam. Újság 

 1863. 6. szám.) 



Csillagkeresztes dámák rendje. (Hon- 

 müvész 1833. 31.) 



»Dulás«-ról Sopronmegyében. (Jog- 

 történelmi adat.) Paiír Lmn. (Sopron 

 1877. 7. szám.) 



Dühös kutyák eránt való rendelés- 

 tétel. (M. Hirm. 1781. 22, 24.) 



Éjjeli őrök az utszákat fel-alá járván 

 az óraütését kikiáltják. (M. Hirmondó 

 1780. 3. szám.) 



* Elöljárók miként dijaztattak nálunk 

 a múlt században. B. K. (Haz. sa Külf. 

 1868. 11. szám.) 



Erdély. — Kultur und Verfassungs- 

 zustand der ungarisehen Nation bei der 

 Einwanderung der Deutschen. ( Blatt er 

 1842. 39 — 41.) — Constitutionelles 

 Lében der Siebenbürger ver der Tren- 

 nung Siebenbürgens von Ungam. (U. ott 

 1844. 27 — 30.) — Bemerkungen über 

 die Selbststandigkeit Siebenbürgens und 

 Versehiedenheit der siebenbürgischen Ver- 

 fassung und der ungrischen. (U. o/< 1845. 

 11, 12.) — Az erdélyi főkormányszék 

 vándorlása. (Haz. s a Külf. 1865. 38. 

 borítékon.) 



Esküdtszék (Pesti — ). Első ülés Ma- 

 gyarországon, decz. 2-kán. (Igazmondó 

 1867. 23. szám.) 



Fulusi tanács a korábbi időkben. ( Va- 

 sam. Újság 1860. 51. Képpel.) 



Fekete halál. Dr. Balogh Tihamér. (P. 

 Napló 1879. 20.) 



Fenyitöháznak (A magyarországi — ) 

 Komárom várába való általvitele. (M. 

 Hirm. 1784. 46.) 



Gyűlések (Tartományi — ) Magyaror- 

 szágon és a » Kapcsolt részekben. « Botka 

 Tivadar. (Századunk 1844. 59.) 



Halálbüntetés története Magyarország- 

 ban. Csacskó Imre. (Századunk 1845. 6.) 



Hivatalnokainak (A múlt évtized ma- 

 gyar — ) nevei, versbe szedve a pozsonyi 

 »Verwaltungsgebiet<-ből. (Vasárn. Újság 

 1861. 17. szám.) 



Himlő-járványról (Az uralkodó — ). 

 Tersánczky József zalamegyei orvos Ka- 

 nizsán. (M. Hírlap 1850 161.) — Né- 

 hány szó a védhimlőoltásról. Szobráncz, 

 máj. 5. 1850. Tumer Ferencz, ungi or- 

 vos. (U. ott 1850. 150. szám.) 



