1087 



Művelődéstörténet. Magyar birod. Had- és pénzügy. 



1088 



Harczokról (A legrégibb magyar — ). 

 JfjugrófPálffyLipóL(Főv. L. 1871. 91.) 

 Határörök. — Was waren die GrUnz- 

 wachter bey den Ungarn. ./. Meher. (Pan- 

 nónia 1821. 46.) 



Honvéd dandár-gyakorlatok. I. Nagy- 

 szombatban. II. Ipolyságon. V. J. Kápol- 

 uaL (Vasárn. Újság 1870. 49, 50. Két 

 képpel.) — A honvéd-világból, —y—r— 

 (U. ott 1870. 52. Képpel.) 



Huszárok (A magyar — ) száz évvel 

 ezelőtt. Remellay Gusztáv. (Szépir. Közi. 

 1858. 84—93.) — Még néhány szó 

 régi huszárainkról. Lelwczhy. (U. ott dl.) 

 — * Milyen volt a huszár 200 évvel ez- 

 előtt. (Vasárn. Újság 1871. 45.) 



Katonai vallomások. (M. Hírlap 1850. 

 285.) — A katonaság u] ruházata. ^Fa- 

 sárn. Újság 1869. 26. Több képpel.) — 

 A közös armádiáról. (» Katona- typusok 

 az osztrák-magyar hagseregböl.«) Boros- 

 ' lyáni Nándor. (U. ott 1875. 39. Képcso- 

 portozattal.) 



Kornéta. — Történelmi helyreigazitás. 

 Thaly Kálmán. (Haz. s a Külf. 1867. 6.) 

 Koronaörség (A budai — ) gránáto- 

 sai. (Vasárn. Újság 1866. 5. Képpel.) 



Lovagkor. — Töredékek a keresztény 

 magyar lovagkorból. (Budap. Hírlap 

 1858. 21, 22, 24, 28, 30.) — A kö- 

 zépkor lovagjai. Eötvös Lajos. (FŐv. La- 

 pok 1871, 75.) 



Lovagrendek. — Der ungrische Dra- 

 chenorden. J. Melzer. (Pannónia 1820. 

 98.J — A régi magyar kereszt-, arany- 

 sarkantyu- és sárkányrendek. Remellay 

 Gusztáv. (Vasárn. Újság 1857. 22.) — 

 A szent István magyar királyi rend ki- 

 től nyerte eredetét. Sebestyén Gábor. (U. 

 ott 1863. 52. — Sürgöny 1864. 1.) — 

 A Zsigmond által alapitott sárkány-rend. 

 Remellay Gusztáv. (Haz. s a Külf. 1865. 

 17.) — A sárkányrend hazánkban. Ba- 

 loghy Gábor. (U. ott 1866. 8.) — Ma- 

 gyarvitézi rendjelek. Evva Lajos. (Reform 

 1875. 165. szám.) 



Lovarda. — A kecskeméti katonai lo- 

 varda története. Hornyik János. (Kecsk. 

 Lapok 1876. 32—39.) 



Ludoviceum (Das). Die ungarische Mi- 

 litar-Akademie. S,(Die Bime 1 830. 1. 30.) 

 — A Ludoviceum és a központi honvéd 

 tiszti iskola. (Vasárn. Újság 1872. 17. 

 (Három arczk. és az épület rajzával.) 



Magyarország stratégiai helyzete a je- 

 len európai konjunktúrákban. (Reform 

 1870. 211.) 



Ostrom. — Magyar történelmi emlé- 

 kek a külföldön. » Székesfehérvár ostro- 

 ma. « A Miksa-emléken Innsbruckban. 

 (Magy. és a N. Világ 1874. 27. Képpel.) 



Osztrák-magyar tiszt helyzete hajdan 

 és most. Müller Hugó. (Vasárn. Újság 

 1862. 34. szám.) 



Orhad. Pesti polgári magyar örhad. 

 (Életképek 1844. II. 21. Kép.) 



Papir világ. Hőké Lajos. (Föv. Lapok 

 1875. 108. szám.) 



Pénzügy. — Finanzieller Vorschlag 

 für Königreich Ungarn. Nikolaus Franz 

 Packh. (Pannónia 1843. 118—120, 

 125^— 127.) — Magyarhon egykori pénz- 

 viszonyairól. Rupp Jakab. (Életképei- 

 ig Aib. I. 3.) ^ — Magyarhon egykori pénz- 

 viszonyairól. Miskolczy. (Társaik. XIV. 

 1845. 10.) — Válasz, rc^. ott. U.) Rupp 

 Jakab. Rupp Jakab urnák üdvözlet. 

 Miskolczy, (Ü. ott 20.) — Még egy szó. 

 Rupp Jakab. (U. ott 26.) — ■ Pénzszűke 

 honunkban a XVI. században. Erede- 

 tiek után közli Mátray Gábor. (Díval- 

 csaruok 1854. 13.) — Zur Finanz- 

 geschichte von Siebenbürgen unter König 

 Ladislaus Posthumus. (Transsilv. 1862. 

 12.) — Ausztria pénzügyi történetéhe/ 

 I. Ferdinánd idejében. Székfoglaló érte- 

 kezés. Tanárky Gedeon. (Bud. Közlöny 

 1867. 216—219.) — Pénzünk és suly- 

 mértékeink hajdan. E. L. (Vasárn. Új- 

 ság 1869. 48.) — Az osztrák nemzeti 

 bank és a magyar pénzügyminiszter közt 

 1848-bau folytatott tárgyalások. Lukács 



