1107 Művelődéstört. Magyar bir. Társulatok. Egyletek. Szellemi műveltség. 1108 



Takarékpénztár (A budai — .) Opiczhy 

 János. (Orszáfj Tükre 1862. 3. Képpel.) 



— A hazai első takarékpénztár, —sz. 

 (Vasam. Újság 1865. 23. Hajós József 

 arczképével.) — Az iskolai takarékpénz- 

 tárak Magyarországban. Weisz Bernát 

 Fereucz. (Bojai Közlöny 1880. 16 — 21.) 



Tanitóegylet (A délmagyarországi — ) 

 vándorgyűlése. Kádár Lajos. (P. Napló 

 1880. 183. szám.) 



Tanitó-gyülés (A harmadik egyetemes 

 — ) Budapesten. (Vasárn. Újság 1878. 

 34. Három arczk. (Dr. Kiss Áron, Zir- 

 zen Janka és Péterfy Sándor arczk.) 



Természettudományi társulat tisztujitó 

 közgyűlése. (P. Napló 1874. 18. sz. esti 

 kiadás.) 



Tűzoltó-intézetek hasznosságáról. Gr, 

 Széchenyi Ödön. (P. Napló 1862. 284.) 



— A budapesti első magyar önkénytes 

 tűzoltó-egylet tervvázlata. (U. ott 1862. 

 290.) — A tűzoltó-egyletek országos 

 gyűlése, —cs. (Vasárn. Újság 1871. 39. 

 Képekkel.) 



Vivó-intézet (Nemzeti — ) Pesten. Báró 

 Prónay Albert. (Hazai s K. Tud. 1835. 

 II. 22. — 1836. I. 6. II. 24.) 



Védegylet. — Der Schutzverein hi 

 Ungarn. Ljudevit Vuhotinovic. (Pannónia 

 1845. 11.) — Védegyleti képek 1844— 

 45-böl. (Emlékirataimból.) Franhenhurg 

 Adolf. (Föv. Lapoh 1868. 1, 2.) 



» Vörös kereszt « közgyűlése. (A király- 

 asszony elnöklése mellett.) K. (Föv. La- 

 pok 1880. 107.) — A » vörös kereszt. « 

 Dr. Farhas László. (Vasárnapi Újság 

 1880. 19. szám.) 



Szellemi műveltség. 



Bölcsészet Magyarországon. Bölcsé- 

 szeti élőkor. Erdélyi János. (Ország 

 1862. 20, 23, 26, 36.) 



Csillagda (A Nagy Károlyféle — ). 

 Jedlik Ányos. (P. Napló 1862. 154.) 



Gazdasági népoktatás a hazában s 

 külföldön szerzett tanulmányok szerint. 



Molnár Aladár. (P. Napló 1871. 264 — 

 266, 268. szám.) 



Gyógyszertár. — Inventarium der 

 Stadt-Apotheke von 1531. Wilhehn 

 Balcks, Stadtapothekers Inventar bei der 

 Uebernahme der Stadtapotheke von 

 1580. (Transsilv. 1863. 1.) 



Gyorsírásról. Fenyvessy Adolf. (Va- 

 sárn. Újság 1864. 50—51.) — Gyors- 

 írás. (Magy. és a N. Világ 1866. 49. 

 Képpel) — A magyar gyorsírás múltja. 

 (P. Napló 1872. 162.) — Gyorsirászat. 

 Strommer Lajos. (Figyelő 1875. 15.) — 

 A gyorsirászat története. (U. ott 1876. 

 19, 20.) — Ujabb adatok a finn gyors- 

 írás történetéhez. Dr. Leszlényi Imre. 

 (Győri Közlöny 1880. 30.) 



írás. — Wie schrieben einst die Ma- 

 gyarén? Dr. Riimy. (Aerenlese 1830. 

 82.) — Tudtak-e a magyarok Írni akkor, 

 mikor mostani hazájokba bejöttek, vagy 

 sem? Sz. (N. Társ. I. 1830. 293.) —A 

 régi hun-székely Írásról. (Haz. s a Kiilf. 

 1866. 51. Rajzzal.) — Székely betűk. 

 -i-r. (Athenaeuyn 1873. 52.) — A tit- 

 kos irás története. (Vasárn. Újság 1877. 

 17. szám.) 



író. — Mi egy Írónak legnagyobb 

 akadálya hazánkban ? Fogarasi János. (N. 

 Társ. I. 1830. 116.) 



Káromkodás. — Őseink szigorúsága 

 a káromkodás ellen. (Kivonatok »Deés 

 város története « czimű dolgozatból.) 

 Közli Pataki Ferencz. (Vasárn. Újság 

 1863. 2. szám.) 



Kéziratok drágasága és ritkasága. Far- 

 kas Lajos, (Hasznos Mul. 1834. I. 47.) 



Kőnyomás. — Joseph Trentsensky's 

 Lithogi-aphie in Pest. (Iris 1826. 64.) 



Könyvkötés történetéhez. Szegji M. 

 (Csal. Lapok 1856. II. 32.) — Az iro- 

 dalom diszöltönyben. (Magy. és a N. Vi- 

 lág 1^^^. 3. 4.) — A könyvkötésről. 

 Eötvös Lajos, (Vasárn. Újság 1871.49.) 

 — A könyvkötésről Ifj, Szinnyei József. 

 (Főv. Lapok 1875. 29.) 



