1111 Művelődéstörténet. Magyíir birod. Szellemi műveltség. Tanintezetek. 1112 



nak jelen állásáról Magyarországon, fő 

 tekintettel annak exact ágaira. Aldn Ká- 

 roly felolvasása az Akadémián. (Száza- 

 diuih 1868. 263—265.) 



A vegytan eredetéről. Dr. Wallaer Ig- 

 nácz. (Sopron 187 7. 22, 23). 



Tanintézetek. 



Fő- es alsóbb iskolákat illető legfel- 

 sőbb rendelet. Budán, jun. 24. 1879. ("ilf. 

 Kurír 1789. 782, 801.) 



Thurszky András tihanyi tiszttartó 

 26 falusi oskolát állitott fel, melyekben 

 1328 gyermek tanulja ingyen az olva- 

 sást, Írást és számvetést. (M. Hirm. 1792. 

 452. szám.) 



Beitrag zur Kenutniss des altén sachsi- 

 schen Volksschulwesens. 1593. (Blátter 

 1839. 27. szám.) 



Nevelő s tudományos intézeteink tör- 

 ténete s azok fejlődésére a clerus befo- 

 lyása. Pauer János. (Rel. és Nev. 1843. 

 I. 13, 15—21. II. 4—7.) 



A középkor magasabb rendű iskolái és 

 tanitó intézetei ; 800 — 1517-dik évig. 

 Beéljj Fidél. (Rel. és Nev. 1845. II. 3, 4.) 



Egy gymuasiumi igazgató fizetése haj- 

 dan. (Vasára. Ujsáy 1860. 2.) 



Magyar történelmi vázlatok. A magyar 

 szellem történelme. (Kálmán haláláig.) 

 Az iskola és tannyelv. Ak. (Ország Tühre 

 1863. 18. Képpel.) 



Vasárnapi iskolák egy századdal ez- 

 előtt a székelyeknél. Közli Cs. k. (Haz. s 

 a Külf. 1866. 26.) 



Rajzok a múltból. I. Az ősmagyar 

 csendélet. II. Az első iskolázás. Závodszhj 

 Károly. (Haz. s a Külf. 1870.45, 47.) 



Tanfelügyelő Kazinczy Ferencz a kö- 

 zös iskolákról. (Kazinczy kiadatlan leve- 

 leiből.) Molnár Antal. (Reform 1870. 

 341. szám.) 



A nagyobb diákok életmódja hajdan. 

 Eötvös Lajos (Föv. Lapok 1871. 96.) 



A gymuasium és a görög nyelv. Hun- 

 falvyPál. (Reform 1873. 99, 101-104 

 106. szám.) 



Az első magyar reáliskola negyedszá- 

 zados története, —r. (P. Napló 1880. 

 176. szám.) 



Brassó. — Geschichte des Kronstadter 

 Gymnasiums. Eine Festgabe zur dritten 

 Secularfeier desselben von Joseph Dück. 

 (Blatter 1846. 16.) 



Budapest. — Leontovits Leontius 

 György által Budán 1779-ben fölállított 

 görög iskola. (M. Hirm. 1781. 18.)- — 

 A pesti protestáns főiskolai vállalat ke- 

 letkezésének s eddigi történetének rö- 

 vid vázlata. Bajkay Endre. (Prot. Eyyh. 

 és Isk. Lap 1845. 40, 41.) — A pesti 

 királyi József-ipartanoda y. (Ma- 

 gyar Hirlap 1850. 61.) — A pesti ev. 

 theologiai tanintézetről. Török Pál. (M. 

 Sajtó 1855. 67.) — Észrevétel az egye- 

 temi törvényjavaslatokra és a pesti egye- 

 tem két facultásának az ügyben készített 

 emlékiratára. M. A. (P. Napló 1870. 

 111.) — Még egyszer az egyetemi ka- 

 rok autonómiájáról. Badenz József, (U. 

 ott 1^10. 119.) — Még néhány szó a 

 műegyetemről. Kvassay Jenő. (P. Napló 

 1874. 238. e. k. 244. e. k. 250. e. k.) 

 — A budapesti füvészkert. Adatok a ma- 

 gyar füvészet történetéhez. Vajda Viktor. 

 (Magy. és a N. Világ 1874. 34.) — A 

 budapesti egyetem jubileuma. (Vasárn. 

 Újság 1880. 20.) 



Csetneki evang. iskola története. (Ver. 

 Ofner P. Ztg. 1819. 94, 95.) 



Diákélet a debreczeni kollégiumban. 

 B. F. (Vasárn. Újság 1862. 27.) —Haj- 

 dani debreczeni diákok. (U. ott 1872. 3. 

 Képpel.) 



Egri lyceum és akadémia. Szederkényi 

 Nándor. (P. Napló 1862. 221.) 



Eperjes. — A szebb nemnek felneve- 

 lését tárgy azó és Eperjes városában fel- 

 állítandó szerzetről. Zennovits Mátyás. (M. 

 Hirm. 1794. I. 775. 1.) — Az eperjesi 

 kollégium. (Vasárn. Újság 1857. 38. 

 Képpel.) — Bánó Josó-e/ beszéde az eper- 



