1113 Művelődéstörténet. Magyar birod. Tauinte'zetek. Külföldi iskolázás. 1114 



jesi coUegium ke'tszázados üimepélye'n. 

 ÍP. Napló 1867. 252, 260.) — Az eper- 

 jesi kollégium ke'tszázados örömünnepe. 

 (Vasam. Újság 1867. 38.) 



Győri jogtanodának ügyére vonatkozó 

 történelmi adatok. (Győri Közlöny 1862. 

 49.) — A győri jogakadémia. (Magy. és 

 a N. Világ 1868. 2. Képpel.) 



Gyula-Fehérvár. — A Bethlen Gábor 

 által alapított gyulafejérvári főiskola tör- 

 vényei. Közli S'zabó Károly. (Erei. Prof. 

 Közlöny 1872. 1—4.) 



Hód-Mező-Vásárhelyi iskolai szabályok 

 1707-ben. (Föv. Lapoh 1880. 201.) — 

 A hódmezővásárhelyi ref. lyczeum más- 

 félszázados ünnepélye. Ballagi Aladár. 

 (Vasárn. Újság 1874. 82.) 



Kaposvári gymnasium felavatási ünne- 

 pélye. Roboz I. (P. Napló 1864. 234 — 

 236, 239. szám.) 



Kis-kun-felegyházi algymnasium tör- 

 ténete. Milecz János. (Jász- Kunság 1869. 

 16 — 17. szám.) 



Magyar-óvári gazdasági akadémia. Rn- 

 diczky Jenő. (Főv. Lapok 1871. 103.) 



Nagy-Enyed. — Gróf Mikó Imre ő 

 nmgának az enyedi főtanodában mondott 

 beszéde. (P. Napló 1862. 281.) 



Nagy-körösi iskola régibb s jelen ál- 

 lapotjának ismertetése. Közli Kalocsa 

 László. (Haszn. Mul. 1839. I. 27. — 

 Századunk 1839. 28.) 



Pozsonyi elemi iskolában 257 gyer- 

 mek taníttatik. (M. Hirmmondó 1781. 

 33. szám.) 



Sárospataki, kolozsvári, vásárhelyi, 

 nagy-váradi, későbben debreczeni eolle- 

 giomok eredete. Közli Rumy Károly. 

 (Nemz. Újság 1846. 291.) — A sáros- 

 pataki ref. főiskola háromszázados ünne- 

 pélye, jul. 8. 1860.. V. J. (Dehr. Köz- 

 löny 1860. 5.) 



Selmecz. — Die kön Berg-Akademie 

 zu Schemnitz. (DieBiene 1830. 73, 74.) 



Soproni katonai kerületbeli kath. is- 

 kola-felügyelő t. ez. Sterne urnák a ma- 



gas ministeriumhoz tett tudósítása az 

 ottani középiskolák állása felől. íM. Hír- 

 lap 1850. 260—264.) 



Temesvári lyceumi gymnasium törté- 

 nete 1550— 1851-ben. (Erstes Pro- 

 gramm des J. 1850/1. d. Gymn. zu Te- 

 meswar. Veröífeutlicht durch den Schul- 

 rath u. Director Ignatz Mannhardt. Te- 

 mesvár, 1851.) Kivonati ismertetése. ,0/. 

 Hirlap 1851. 585—587.) 



Ungvári középtanoda régi és jelen ál- 

 pota. Lyachovics Bazil. (Társaik. XVI. 

 1847. 7, 8.) — Az ungvári gymnasium 

 története. (P. Napló 1856. 500.) 



Aus altén Stammbüchern von Sieben- 

 bürger Sachsen. J. K. ScJmller. (Trans- 

 silv. 1863. 8.) 



Erdélyi protestáns egyetem a XVITI. 

 században. Szilágyi Fercncz. (P. Nnpló 

 1872. 239. szám.) 



Kidföldi iskolázás. 



Göttingai egyetemen tanult magyarok 

 (Gem. Bl. 1837. 31, 41, 44.) 



Jena. — Egy-két adat Magyarország 

 culturája történeteliez. Hrahovszky Dái'id. 

 (Athenaeum 1843. II. 365.) 



Róma. — Azon jeles magyarországi 

 férfiak névjegyzéke, kik a német-magyar 

 fensőbb nevelési intézetből Rómában 

 1770-ik évig kikerültek. (P. Napló 

 1855. I. 81.) 



Tübingai egyetemet látogató magya- 

 rok. 1749 — 1845. (Prof. Egijh. és Isk. 

 Lap 1845. 44.) 



Utrecht. A külföldi egyetemekben ta- 

 nult magyarokról t. t. Révész Imre ur 

 által január 23-dikán közlött adalékok- 

 hoz pótlásul. Varjú Isfrán. (P. Napló 

 1855. I. 46.) 



Wittenberg (Die Ungarn in — ). ./. 

 Melzer. (Pannónia 1820. 82, 83.) 



Adalékok a külföldi egyetemeken ta- 

 nult magyarokról. Rét^ész Imre. (P. Napló 

 1855. I. 17.) 



