1135 MiivelödeBtörtéuet. Magyar birod. Művészetek. Zene. Színészet. 1 1 3 (3 



Zeneakadémia. (Az országos — .) 

 Vajda V. (P. Naidó 1879. 83.) — A 

 zeneakadémiáról, tekintettel zeneirodal- 

 munkra. Vajda Viktor. (Figyelő 1875. 

 21, 22. szám.) 



Színészet. 

 Monita de Lingva, et tlieatro hunga- 

 rico stabiliendo. Paulus Spilenherg. (Eph. 

 Polit.-Litter. 1792. 80.) 



Dramatisclie Kmist in Ungarn. Pesth, 

 den 28. Nov. 1777. Rdchard, Biblio- 

 thekar in Gotha. (Spiegel 1829. 43.) 



Magyar szinészet története. (Honmii- 

 vész 1837. 28—37, 41—48.) 



Adatok a magyarországi játékszínek- 

 ről. Csaplovics (llirnők 1837. 46.) 



Töredékek a magyar szinészet törté- 

 netéhez. (Honművész 1837. 98, 99.) 



Magyarországi játékszínekről. J^'. (Hír- 

 nök 1837. 50. — Társaik. 1837.100.) 

 Magyar színi-ügy és drámairodalom. 

 Magyar színésztársaságok. Magyar szín- 

 ház. Gr. Majláth János. (Nemz. Újság 

 1844. 11. 11, 13—16.) 



ííehány szó a nemzeti szinészet ügyé- 

 ben. Gerlai. (Pesti Röpivek 1850. 7.) 



Vázlatok a magyar vidéki színvilág- 

 ból. Molnár György. (M. Sajtó 1856. 

 248. szám.) 



Egy magyar színész külföldi naplójá- 

 ból, -th.- (Hölgyf. 1858. 221—223.) 

 Adatok a magyar szinészet történeté- 

 hez. Komlóssy Ferencz. (M. Szinh. Lap 

 1860. 4—7, 27.) 



A magyar színigazgatók és színészek 

 létszáma. (M. Szinh. Lap 1860. 7.) 



A magyar színészet statisticai kimu- 

 tatása 1836-ból. P. Ö. (Szinh. Látcső 

 1863. 191. szám.) 



A színházak. S. S. (Haz. s a Külf. 

 1868. 20. szám.) 



A szinészet mint közügy, különös te- 

 kintettel a népszínműre. Dux Adolf föl- 

 olvasása. (Főv. Lapok 1868. 32, 33.) 



Az egyház és színpad. Tóth József. 

 (Főv. Lapok 1868. 48—50.) 



Zichy Antal emlékirata. (Főv. Lapok 



1870. 64. szám.) 

 Szinmüvészetünk ügyében. Kemény 



Zsigmond. (Reform 1870. 255, 257 — 

 260. szám.) 



A magyar színművészet rendszere. 

 Tóth József emlékirata. (Magy. és a N. 

 Világ 1870. 3—6.) 



A magyar színészet bölcsője. Levelek 

 a múlt századból. Soós Márton. (Reform, 



1871. 166. szám.) 



Az idegen színmüvek hatása a magyar 

 színköltészetre. (Bud. Közlöny 1871. 18, 

 24, 35, 59, 149, 155, 161, 167, 173, 

 179, 185. szám.) 



A színészek társadalmi állása. Közli 

 Ujkéry. (Figyelő 1872. 14—17.) 



A drámai formáról és válfajokról. 

 (Bud. Közlöny 1872. 10, 69, 85, 103, 

 114, 124, 130, 136, 142, 153, 159, 

 165, 171, 177, 183, 188, 193, 211, 

 217, 223, 229, 235, 241, 247, 252, 

 558, 264, 276, 277, 288, 291, 298. 

 — 1873. 9, 20, 23, 27, 39, 45, 66, 

 74, 80, 86, 97, 103, 109, 115, 126, 

 131, 136, 142, 154, 160, 166, 172, 

 178, 184, 189, 194, 200, 211, 217, 

 235. szám.) 



A magyar színészet történetéhez. Zá- 

 vodszky Károly. (Figyelő 1873. 36.) 



Egy színházi hivatalos könyv. (Főv. 

 Lapok 1873. 43. szám.) 



Adalékok a magyar szinészet történe- 

 téhez. I. A kezdet kezdete. II. Sikerte- 

 len kísérletek. Egy műkedvelői előadás 

 1789-beu. Szilágyi István. ( Vasár n. Új- 

 ság 1874. 16—17.) 



A magyar színészet történetéhez. Közli 

 K. Papp Miklós. (Tört. Lapok II. 1875. 

 4 — 7. szám.) 



A magyar dráma történelméből. Bayer 

 Ferencz. (Sopron 1877. 47, 48.) 



A magyar szinészet bölcsőkora. Közli 

 Kovács István. (A Színpad 1878. 41.) 



