1147 



Művelődéstörténet. Magyar birod. Ósvallás. Babona. 



1148 



ság 1874. 35. — Bud. Közlöny 1874. 

 195. szám.) 



Szombathelyi állandó magyar színház. 

 Balogh Gyula. (Sopron 1880. 66.) — 

 Megnyitása aug. 19. (U. ott QS. — Szin- 

 pad 1880. 17.) — A sz.-i állandó szín- 

 ház. ^i^óV. Lapok 1880. 191.)— A sz.-i 

 színház. Márkus Miklós. (P. Napló 1880. 

 216. szám.) 



Vásárhelyi magyar színlap. 1818-ból. 

 (M. Sziii. Lap 1860. 42.) 



Temesvári uj színház megnyitása. (P. 

 Napló 1875. 218.) 



Tepliczen az első magyar előadás. 

 (1833.) Tarcsányi Gy. (Sziah. Látcső 

 1863. 67. szám.) 



Magyarar színeszet törtenete Erdély- 

 országban. (Honmilvész 1837. 45 — 48.) 



Ueber das deutsehe Theater ín Síeben- 

 bürgen. (Blatler 1844. 43, 44.) 



Ósvallás. 



Ború és derű. Karcsai G. (Delejtü I. 

 1858. II.) — Egy kis előzmény. K. A. 

 (U. ottll. 1859. 67.) 



Hítregenetani (Magyar — ) eszmék. 

 Komory Dávid. (Nagy Iván.) (Honderű 

 1847. I. 12.) — Kalászát a magyar hit - 

 regéből. Remellay. (Divatcs. 1859. 15 — 

 20. szám.) 



Iza, Hadúr főpapnéja. Remellay Gusz- 

 táv. (Ország Tükre 1862. 14. Képpel.) 



Jupiter a magyarországi tót nép közt. 

 Hörk József. (Haz. s a Külf. 1870. 31.) 



Osmondák (Magyar — .) Tkierry Amadé 

 után ; és Thierry levele Balogh Pálhoz. 

 (Divatcs. 1858. 31 — 32.) 



Példa szónak mythologiai eredetéről. 

 Podhradczky József. (Delejtü II. 1859. 

 252. szám.) 



Sárkány. Vái-y Gellért. (Esztergom 

 1875. 48. szám.) 



Scythák isteneik. (Haszn. Mid. 1817. 

 I. 10. szám.) 



Temetkezéséről (A pogány magya- 

 rok — .) Kállay Ferencz. Közli ifj. E. S. 

 (Bud. Hírlap 1860. 165, 166.) 



Tót népmesék mythologiájához. Loos 

 J. (Figyelő 1872. 41, 42.) 



* Tündér Ilona. (Tyndarís Heléna.) (N. 

 Társ. I. 1830. 369.) — Tündér Ilona 

 eszméje. IfJ. Ábrányi Kornél. (Főv. Lapok 

 1867. 150. szám.) 



Szláv mythologiából. Szeherényi Lajos 

 (Főv. Za^oZ; 1869. 149, 151, 153, 158.) 



Vallása. (A régi magyarok — .) ( Fillér - 

 tár I. 1834. 4.) — A magyarok régi 

 vallásos szertartásai. Kondory József . (Va- 

 sam. Újság 1861. 50 — 52.) — Az ős- 

 magyar vallás. Paulikovics Lajos. (Kassa 

 és Vidéke 1876. 6 — 17.) 



Babona. 



Alföldi népbabonák. A boszorkány- 

 mesterek és boszorkány-asszonyok tana. 

 Szántay Aladá^r. ( Vasár n. Újság 1864. 

 3.) — Az Alföldön divatozó babonák. 

 Tarnóczi István. (U. ott 1866. 13.) — 

 Alföldi babonák. Közli Szántai Aladár. 

 (Haz. s a Kiüf 1870. 49.) — Alföldi 

 népünk babonái. (U. ott 1872. 15.) 



Babona. — Néphit, s népbabonák 

 poesise. Tóth Lőrincz. (Athenaeum 1837. 

 II. 46, 47.) — Babona és kuruzsolás. 

 Haraszthy Samu. (Pesti Hirlap 1841. 

 63, 65.) — A babonaság elhatalmazott- 

 sága Erdélyben. (Hirnök 1842. 99, 100.) 

 — Babonaságok. U Pál. (Va- 

 sam. Újság 1857. 12.) — A babona. J. 

 (U. ott 1860. 25.) — Babonaság és bo- 

 szorkányság napjainkban. Mezőségi. (U. 

 ott 1865. 36.) — A magyar köznép ba- 

 bonái. Osszegyüjté Molnár István. (Ü. ott 

 1866. 42—44.) — Néhány szó »A köz- 

 nép babonái* ezimü czíkkre. Csukás Elek. 

 (U. ott 1866. 49.) — Válasz Csukás 

 Elek ur néhány szavára. (A népbabonák 

 ügyében.) Molnár István. (U. ott 1866. 

 51. szám.) — Babonák és babonás jele- 

 netek a Székelyföldön. Barta Igmicz. 



