1149 



Művelődéstörténet. Magyar birod. Babona. 



1150 



(Haz. s a Külf. 1866. 45.)— Babonás 

 hiedelmek a mi köznépünknél. Sipos 

 Soma. (U. ott 1867. 48.) — Népünk 

 közt divó babonák. Vida Antal. (U. ott 



1868. 45.) — A babona a kunyhóban 

 es a salonokban. (Magy. és a N. Világ 



1869. 1.) — Egy regi magyar babona. 

 Közli Hattyú fy Dezső. (Haz. s a Külf. 

 1869. 6.) — Lapok a babona könyvé- 

 ből. Závodszky Károly. (U. ott 1870. 

 32 — 34.) — A népek babonáiról. M—i 

 P-l. (U. ott 1871. 10.) — Babonák es 

 előítéletek a múlt században. (Magy. és 

 a N. Világ 1871. 13.) — A babonáról. 

 L. K. (Sárrét 1877. 14.) 



Boszorkányegetes Magyaroi-szágban. 

 I Társaik. II. 1833. 343.) — Boszor- 

 kányper. 1752. (Hon é^ Külf. II. 1842. 

 11.) — Legutolsó boszorkánypör Borsod- 

 ban. 1717. Ponort Theicrewk József. 

 (Hirnök 1843. 13.) — Boszorkányperek 

 a XVIII. századból. (Deés város levél- 

 tárából.) Közli Pataky Ferencz. (Vasam. 

 Újság 1862. 35.) — Néhány boszorkány- 

 os más per. Közli Lehoczky Tivadar, i U. ott 

 1863. 6.) — A kinpad alkalmazása, kü- 

 lönösen a bosz.-perekben. Kiss Elek. (U. 

 ott 1863. 17 — 19.) — Auszug aus zwei 

 Hexenprocessen. Ein Beitrag zur Sitten- 

 geschichte des Jahres 1692 nach einem 

 altén Manuscripte. J. J. (Transsik: 1863. 

 6.) — Boszorkány-égetés Magyarorszá- 

 gon a XVIII. században. Sz. A. (Vasam. 

 Újság 1864. 14.) — Boszorkányok és 

 káromkodók a múlt században. I. Bo- 

 szorkány-perek. II. Káromkodó elleni szi- 

 gorú Ítélet. Pataky Ferencz »Dézs vá- 

 rosa története « czimü dolgozatából. (U 

 ott 1865. 19.) — * Boszorkányper más- 

 fél század előtt. (Nagy-Bánya 1705.jan. 

 ^0. jegyzőkönyvéből.) (Haz. s a Külföld 

 1866. 28.) — Egy boszorkánypör Er- 

 délyben 1726-ból. Közli Pataky Ferencz. 

 (U. ott 1868. 36.) — A boszorkányok- 

 ról. (A magyar ős-mondakörből.) Közli 

 Villányi Géza. (U. ott 1869. 12.) — 



Egy boszorkányper a XVIII. század elején. 

 Közli Lávay Jenő. (U. ott 1869. 40.) 

 — Egy magyar boszorkánypör 1726-ból. 

 (Deés város levéltárából.) Közli P. F. (U. 

 ott 1871. 3.) — Boszorkányság a tizen- 

 kelenczedik században. K. T. K. (Va- 

 sam. Újság 1872. 44.) — Boszorkány- 

 hit hajdan és moat. Sz. G. (U. ott ISI 5. 

 10, 11.) — Az utolsó boszorkány Sop- 

 ron vármegyében. Paúr Iván. (Sopron 

 1876. 34. szám.) 



Büvös-bájos imádságok. (Népköltészeti 

 adalék.) Bodó Lajos. (Vasárnapi Újság 

 1867. 36. szám.) 



Csillagászat és babona. K. T. K. (Va- 

 sam. Ujság 1879. 9.) 



Hold és napfogyatkozása a mint a köz- 

 nép hiszi. (M. Hirm. 1784. 20. Három 

 ábrával.) 



Javasok vagy kuruzslók népünk babo- 

 nájában. Sipos Soma. (Magy. és a N. Vi- 

 lág ISI '2. 8. — Békés 1873. 22.) 



Jóslatokról. Majláth Béla. (Vasam. Új- 

 ság 1864. 29-32.) — A jóslás története. 

 Sipos Soma. (Haz. s a Külf. 1869. 49.) 



Ki lesz az uram ? (Babonás szokások.) 

 U. László. (Haz. s a Külf. 1871. 5.) 



Kincsásásról. (Egy kis babona.) Varga 

 János. (Haz. s a Külf. 1872. 48, 49.) 



Kuruzsolás hazánkban. Schlotterbeck 

 Pál. (Társaik. XIII. 1844. 43.) — Ku- 

 ruzslók, csavargók és lélekidézők ezelőtt 

 száz évvel. Petheő Dénes. (Haz. s a Külf. 

 1866. 7—9.) 



Leány -babonák a Szerémségben. Ligetfi 

 A. (Haz. s a Külf 1870. 19.) 



Lélek-jelenés történetének leirása Kas- 

 sán egy házban. (M. Kunr 1789. 536.) 



Monda, mese és babonaság. (Vasam. 

 Újság 1874. 51.) 



Tapoly és Tarcza mentében ősi nép- 

 szokások s babona. V. A. (Bad. Hirlap 

 1853. 191.) 



Vampir. A keresztény hit s ép ember- 

 ész legjobb őreszköz a vétkes babona el- 

 len. (Fillértár I. 1834. 1.) 



