1107 



Irodalomtörténet. Elme'let. Magyar birodalom. Átalúiios. 



1198 



Sajtó 1856. 128.) — Az iró egyénise'- 

 genek befolyása munkáira. (Dolgozat a 

 Deschanel-féle elmelet fölött.) Vilmos. 

 (Koszorú 1864. II. 25.) — írói tulaj- 

 don. Székely József. (Életképele 1847. II. 

 18.) — Az írói tulajdonjogi-ól Csillagh 

 l GtjuXa. (Figyelő 1871. 2.) — írói tulaj- 

 donjog (U. ott 1876. 2, 3.) — írók és 

 müveik. Berzeviczy Albert. (Magy. és a N. 

 Viliig 1880. 32—34.) 



Költészet öseredete. Cs. A. (Föv. La- 

 pok 1867. 227.) — Az epikai költé- 

 szetről. D. Gy. (U. ott 1868. 172.) — 

 Politikai költészet. Szaiia Tamás. (U. ott 

 1869. 224, 225.) — A természetfölötti 

 a költészetben és tudományban. Lukátsffy 

 Aurél. (Haz. s a Külf. 1870. 22.) — 

 A világfájdalom költészete. Szana Tamás. 

 (Figyelő 1871. 7, 8.) — A világfájda- 

 lom jogosultsága a költészetben. Rúdl 

 Ödön. (U. ott 14, 15.) — Az égalj ha- 

 tása a költészetre. Hai-rach József. (U. 

 ott 1871. 17 — 19.) — A keresztény 

 költészet forrásai. (P. Napló 1875. 162.) 



Kritika és engedmény. Gr. Desewfy 

 József. (Századunk 1838. 50.) — A kri- 

 tikáról. Zerff. (Honderű 1847. I. 4, 6.) 



Nép és irodalom. (Bud. Híradó 1847. 

 529. szám.) 



Politika s irodalom. (Nemzeti Újság 

 1847. 413. szám.) 



Poletarius (Egy — ) levelei. Mutius. 

 (HondeHi 1848. 1—7, 10—13.) 



Regékről. P. Sz. K. (Főt; Lapok 1872. 

 7, 8. szám.) 



Regényirodalom és politika. P. Szath- 

 máry Károly. (Fék. Lapok 1871. 54, 

 55.) — A regény és annak viszonya a 

 társadalomhoz. Irodalomtörténeti vázlat. 

 Hoffmann Mór. (Zala 1878. 5 — 7.) 



Romantikusok és epigonjaik. Szana 

 Tamás. (Főv. Lapok 1868. 43.) 



Sajtó-szabadságról, (El nem fogúit el- 

 mélkedések a — ) a sajtó-megszorításról 

 és a censuráról. y. (Századunk 1840. 

 71, 72, 74, 77, 79, 84, 94, 95, 98, 



102, 103.) — Sajtó-szabadság. (Világ 

 1842. I. 14, 15.) — Szabad-sajtó. (P. 

 Xapló 1866. 262, 265.) — Sajtó-sza- 

 badság. Lázár Kálmán. (U. ott 1867. 

 231, 234, 237, 242, 248.) 



Szellemi tér. Br. Kemény Zsigmond. 

 (P. Napló 1853. 1036, 1037, 1040, 

 1043. 1044, 1048. 1050, 1056, 1063, 

 1064, 1065. szám.) 



Szinmüröl. Torkos László. (Divatcsar- 

 nok 1861. 14—16.) 



Tudományos közlekedésről. Czaczvr. 

 (Athenaeum 1837. I. 15.) — Visszate- 

 kintés a tudományosság régi állapotjára. 

 Dr. Lanei' Ferencz cs. kir. egyetemi jog- 

 tanártól. (P. Napló 1852. 594.; 



Ujabb kor iránya és az irodalom. He- 

 gedűs István. (Figyelő 1871. 9.) 



Utáimyomás és a szerző joga. Szabó 

 József, nyomdász. (P. Napló 1867. 240, 

 248, 250. szám.) 



Magyar birodalom. 



Atalános. 



Assonanceról. (Valami az — .) A. . .y 

 J. . . . (Pesti Röpivek (Ivek) 1850. 10.) 



»Augsb. Alig. Zeitung« foudorkodásai 

 ellen alakítandó társaságról. (Felszólli- 

 tás.) — Br. Wesselényi Miklós. (Pesti Hír- 

 lap 1844. 344. szám.) 



Ballada és románca története és el- 

 mélete. Aígner Lajos. Főv. Lapok l^^b. 

 197 — 202. szám.) 



Buda sz. kir. főváros határozati a ma- 

 gyar nyelv terjesztése ügyében. (Hírnök 

 1841. 67.). — Visszamagyarosodás Bu- 

 dapesten. Döbrentey Gábor. (Honderű 

 1844. II. 9 — 18, 21, 22, 24. 1855. I. 

 44, 45. szám.) 



Censura. (M. Karir 1787. 58.) — 

 A censura története honunkban. Szabó 

 József (Gutenberg 1866. 13—16, 18, 

 19.) — A censura hazai történeteTiez. 

 Varró Sándor. (Bud. Közlöny 1870. 11.) 



Drámaírók (A magyar — ) helyzeté- 

 ről. Cz. K. (Főv. Lopok 1874. 172.) 



