365 



Irodalomtörténet. Külföld. 0- es Középkor. Angolország. 



1366 



Irodalmunk külföldi képviselete a 

 XVI-ik es XVII-ik században. Hajdú 

 Lajos. (Figyelő 1871. 24.) 



Hirlapirók (Kik voltak a legelső — ). 

 (Vagyis » Fővárosi Lapok « a regi Ró- 

 mában.) Asbóth János. (FSv. Lapok 1867. 

 76, 7 7. szám.) 



Kommunizmus 1400-ban. (»Egy tö- 

 rök üdvözitö.« Daemonen. Thomas von 

 Seherre. Leipzig, 1871.) (Reform 1871. 

 180. szám.) 



Költemény (A legrégibb — ). Reinitz 

 József. (Reform 1870. 371.) 



Königinhofi kézirat. (Az ó-cseh iroda- 

 lom gyöngyei.) Szeberénr/i Lajos. (Főv. 

 Lapoh 1872. 201.) 



Könyvek sokszorosítása az ösrómai 

 korban. (Magij. és a N. Világ 1879. 43. 

 Képpel.) — Középkor könyvei és könyv- 

 tárai. (Figyelő 1871. 46, 47.) 



Kudrun, a Nibelung-ének Odysseája. 

 Ggőt'i Vilmos. (Fői: Lapok 1869. 1, 2.) 



Livius elveszett könyvei. Angolból, 

 -y. (Koszorú 1863. II. 12—14.) 



Luther Márton sajátkezüleg irt egy- 

 házi szónoklatai. (Eaksányi Pálnál.) B. 

 ^yáry Gyula. (Divatcs. 1855. 37, 51.) 



Magyar nyomdászok külföldön. (XV. 

 í>zázadban.) Bolclogréti Vig László. (Gu- 

 tenberg 1866. 10, 11.) 



Mátyás király és Markó Krajna nép- 

 költészetében. Préra József. (Főv. Lapoh 

 1868. 22. szám.) 



Mester-dalnokok. Jeszenszky S. (Főv. 

 Lapok 1869. 59.) 



Német irodalom legrégibb ereklyéi. (A 

 pogánykorból.) Gy-y.(Főv. Z. 1869.29.) 



Petrarca. Ötszázéves emlékünnepélyei 

 Arqua- és Paduában. Mircsc. (Reform 

 1874. 202. szám.) 



Római és görög classikusok fordításai 

 magyarra. (M. Hirm. 1781. 22.) — A 

 régi Róma sajtója. (Athcnaeum 1873 36.) 



A román irodalom a XVI. és XVII. 

 században. Moldován Gergely. (Főv. La- 

 pok 1872. 256, 257. szám.) 



Sakk-eodex a XIV. századból. Bartahis 

 Ictv. (Vasam. U. 1870. 44. Hasonmással.) 



Sophokles és » Antigoné « -ja. Vadnai 

 Károly. (P. Napló 1876. 118, 120, 

 121.) — Sophokles drámai jellemei. i)d- 

 czi Lmre. (Főv. Lapok 1877. 90 — 92) 



Szent-irás kiadásai 1522-dik évig. 

 (Rel. és Nev. 1844. L 17, 18, 20, 32, 

 34, 37, 41, 51. szám') 



Természettudományok állása az ó-kor- 

 ban és ujabb időkben. (Magy. és a N. Vi- 

 lág 1867. 29. szám.) 



Troubadourok és a Provence szerelmi 

 törvényszékei. (Regélő P. Divatlap 1842. 

 97, 98. szám.) 



Zsidóköltészet (A középkori — ) Spa- 

 nyolországban. (Figyelő 1872. 32, 33) 



Angolország. 



Az »Athenaeum« irodalmunkról. Hu- 

 szár Imre. (Főv. Lapoh 1872, 3.) 



Bánk-bán (Az angol — .) (Lillo György 

 Elmerlek vagy az igazság győzelme.) 

 Csiky György. (Főv. Lapoh 1880. 3.) 



Braddon (Miss.) Adalék az angol re- 

 gényirodalom történetéhez. (Főv. Lapok 



1864. 283—285.) 



Bulwer munkái. Szabadon angolból 

 Sz-B. (Hasznos Mul. 1839. I. 24.) 



Bums olvasása után. Brassai S. (Főv. 

 Lapoh 1871. 50—52.) 



Defoe Dániel és » Robinson* -ja. Hetí- 

 ner angol irodalom története nyomán. 

 (Főv. Lapok 1864. 174—179.) " 



Dickens bucsúfelolvasásai. Baráth Fe- 

 remz. (Főv. Lapoh 1869. 7, 8.) 



Disraeli a regényíró. Liszka Béla. 

 (Főv Lapok 1878. 209.) — Disraeli 

 mint regényíró. Dr. Jancsó Benedek. (U. 

 ott 1880. 275. szám.) 



Dráma ^Augol — ) Shakspeare előtt. 

 Bayer Ferencz. (Figyelő 1S7S. ál— ^9.) 



Egyetemei (Anglia — ) (Haz. s a Külf. 



1865. 44. szám.) 



Gladstone beszéde az angol irói se- 

 gélyegylet május 28-diki közebéde al- 

 kalmával. (P. Xapló 1873. 130.) 



