1375 Irodalomtörténet. Külföld. Grörögország. Németalföld. Német bír. 1376 



1878. 239.) — Századunk franczia iro- 

 dalmánakjellege. L. {U. ott 1878. 283.) 



— » A nép ügyvéde. « (Mirabeau.) (U.ott 

 1878. 289.) — A » Marseillaise « és köl- 

 tője. (Rouget de Lisle.) L. (U ott 1878. 

 295.) — Lamennais. L.(U. o« 1879. 5.) 



— A párisi szalonok századunkban. L. 

 (U.ott 1879. 97.) — A franczia irónök 

 századunkban. L. (U. o« 1879. 104.) 



Seribe és iskolája, —i. (Figyelő 1871. 

 25, 26. szám.) 



Szépirodalomról (A jelen franczia — ). 

 Salamon Ferencz. (P. Napló 1857. 76, 

 78, 83, 86, 88, 91.) 



Vallástanulmányok uj lendülete Fran- 

 cziaországban. i?— ?/. (Bud. Ilirla]) 1860. 

 I. 31, 32, 38. szám.) 



Voltaire és Eousseau, vagy milyen 

 befolyása volt e két iró munkáinak Fran- 

 cziaországra ? Közli Bajza. (Társaik. 

 I. 1832. 83, 84.) — Voltaire mint 

 történetíró. (Athenaeum 1840. II. 14.) 



— Voltaire és müvei. Vidhalmi. (FÖv. 

 Larpok 1867. 195.) 



Görögország. 

 Az uj-görög irodalom Petőfije. Bzégii 

 Mór. (Szépir. Közlöny 1857.3.) — A görög 

 költészet meghonosulása, kifejlődése s fény- 

 delelése az egyesült jóniai szigeteken a 

 XIX. században. (Souvenirs par Aristote 

 Valairitis de Leucade. Corfu, 1857.)jBe- 

 viczky Szevér. (Bud. Hírlap 1860. 223, 

 224, 226, 231.) — Hellén irodalmi 

 ügyek. Télfy.(Uj Korszak 1865. 9, 11.) 



— Az újgörög népköltészet. Enrődi Béla. 

 (Figyelő 1871. 30, 32.) — Két uj-görög 

 szinmüiró. (Zambelios és Panagiotis.) Sz. 

 S. (lőv. Lapok 1872. 146.) 



Németalföld. 

 Hollandia történeirodalma. R—y. (Bud. 

 Hírlap 1860. I. 24, 26, 28.) 



Német birodalom. 



Bánk-bán (Egy német — ) ballada. 



Heinrich Gusztáv. (Főv. Lapok 1878. 74. 



— Egy német Bánk-bán regény. Dr. 

 Heinrích Gusztáv. (U. ott 1878.196.) 



Faust és költői. Hugó V. F. után B. 

 L. (Főv. Lapok 1866. 188, 189.) 



Groethe és Shakespeare. (Szépir. Figy. 

 1861 — 62. I. 15 — 18.) 



Dráma (Az uj német — ). L. (Értesítő 

 1852. 12—16.) 



Irodalom (A német — ) legújabb állá- 

 sáról. Erdélyi János (P. Divatlap 1844. 

 7.) — Német irodalom. (Rövid kritikák.) 

 Prém József és Dr. Heinrich Gasztáv. (Fi- 

 gyelő 1871. 4, 11, 14, 15, 21,28,33.) 



— A német irodalom aranykora. Iroda- 

 lomtörténeti szemle. Hettner irodalom- 

 története. (Ú. ott 1872. 6.) 



írók. — Notizen über einige pseudo- 

 nyme deutsche Schriftsteller, (Gem. Bl. 

 1824. 102, 104.) 



Jean Paul. (Koszorú I. 1863. I. 15.) 



Kant és Hegel. (Bölcsészettörténeti ta- 

 nulmány.) Torkos László. (Figyelő 1871. 

 26 — 28. szám.) 



Kástners (Aus dem Nachlasse V. ~). 

 J. K Schuller. (Transsilv. 1862. 10.) 



Kossuth Lajos a német tudományos- 

 ságról. (Vasárn. Újság 1878. 37.) 



Költészet (A német — ) ó-kori gyön- 

 gyei. Gyulay B. (Fővárosi Lapok 1869. 

 81. szám.) 



Königsbergi Hafiz-codex. (Corvin-co- 

 dex.) Kun Pál. (P. Napló 1867. 15.) 



Lessing és neje. László Mihály. (Főv. 

 Lapok 1872. 101.) 



Könyvtárak. — Wittenbergai magyar 

 könyvház. Rozgonyi József (Hadi Tört. 

 III. 1790. 3.) — A müncheni udvari és 

 középponti könyvtár. — MóHcz. (Hasznos 

 Mul. 1833. II. 17.) — A wolfenbütteli 

 könyvtár és Lessing sirja. Erdélyi János. 

 (P. Divatlap 1844. 8.) — * Magyar 

 könyvtár a jénai egyetemben. (Porosz- 

 országban.) (Vasárn. Újság 1857. 36.) 



— A berlini magyar könyvtár érdeké- 

 ben. Szász Gerő. (Szépir. Közlöny 1858. 

 87, 88.) — Berlini magyar könyvtár. 

 Bethlen-féle alapítvány. Magyar egylet. 

 Szinyei Ge?'zson. (Vasúim. Újság 1862. 



