50 
at falde i Hænderne paa Tyskeren Gerhard Fried. Muller 
og Franskmanden Foseph Nicolas de I Isle. 
Uagtet G. F. Muller endnu. ikke havde set Sibirien, "og 
uagtet det først et Tiaar senere lykkedes ham at opføre det 
geografiske Kaarthus, Cook blæste saa lydløst omkuld, ud- 
talte han allerede dengang ved enhver Lejlighed, at Bering 
ikke havde naaet Asiens nordøstlige Hjørne, og at hans 
Sejlads derfor ikke beviste det, den skulde”). Pe /Isle var 
Berings aandelige Modsætning. Som Geograf bevægede han 
sig med Forkjærlighed ude paa Randen af Verdenskaartets 
ubeskrevne Pletter, hans Element var de vidt svævende Gis- 
ninger, "de dristigste Kombinationer af kjendt og ukjendt, og 
endnu som Olding veg han ikke tilbage for af utilstrækkelige 
Rejseberetninger og apokryfe Skipperhistorier at komponere 
et Stillehavskaart ””), hvoraf ikke en Linje er bleven tilbage. 
Han forløftede sig paa sin afdøde Broders Berømmelse, hvis 
Methode, hvis Tilbøjeligheder og hvis værdifulde geografiske 
Samlinger han havde arvet, men uheldigvis ikke det intuitive 
Blik, der gjorde Guillaume til Datidens ledende Geograf. 
Han blev geografisk set derfor aldrig andet end et Echo af 
Broderen. 
En af Guillaume :de Z/sZe's.… berømteste . Essays havde 
drejet sig om Landet $esso. I Aaret 1643 sendte Statholderen 
i Batavia, den dygtige van Driemen, Skibene «Kastrikon» og 
«Breskens» under /M/arten de Vries og Hendrich Corneliszoon 
Schaep til Japan for at besejle Øen Nipons Østkyst og derfra 
søge Amerika ved at styre imod N. V. til den 45de Brede- 
