regn 
Punkt være mere usikker eller mere varsom end han. Han 
siger1%%):  » Millers Fortælling om Rejsen er saa forkortet og 
hans Kaart saa yderlig unøjagtigt, at det næppe er muligt 
ved hin eller ved dette eller ved at sammenligne begge, at 
paavise en eneste Plads, som denne Søfarer enten saa' eller 
betraadte. Skulde jeg danne mig en Mening om BFerrngs. 
Rejse under denne Kyst, vilde jeg antage, at han kom ind 
under Land i Nærheden af Mount Fairweather. Men jeg er 
paa ingen Maade vis paa, at den Bugt, jeg opkaldte efter 
ham, er det Sted, hvor han ankrede op. Heller ikke véd jeg, 
om det Bjærg, jeg kaldte Mount. Sct. Elias, er det samme 
fremtrædende Bjærg, som han gav dette Navn, og jeg er 
fuldstændig ude af Stand til at fastsætte Beliggenheden af hans 
Kap Scz. Elras.” — Det skulde synes, at saa usikre og til- 
bageholdende Ytringer ikke egnede sig til kritikløs Gjentagelse, 
men ikke des mindre hentes de faa Minder, Nutidens Karto- 
grafi har bevaret om dette Afsnit af Berings Opdagergjerning, 
hovedsagelig fra Cooks Kaartblad, thi den store Søfarers 
nærmeste Efterfølgere (Dixon. 1785, La Pérouse-1786, Male- 
spina I79I og Vancouver 1792), ved hvis Arbejder Nordvest- 
kysten videnskabelig kaartlagdes, fastholdt med nogle betyd- 
ningsløse Ændringer den Cookske Opfattelse paa dette Punkt. 
BEiteridenne laa Berinssbayt paa 50) rs sn Brooke NVE 
men Cook havde ikke selv undersøgt samme, ja, han fandt 
kun >»Antydning« af en Bugt, og Za. Pérouse og Vancouver, 
hvis Undersøgelser gik langt mere i Detail, og som paa det - 
angivne Sted ikke fandt nogen Bugt, maatte derfor opsøge 
9= 
