192 
Desuden vilde man faa større Hjælp af Kamtschadalerne end af Beboerne i 
Okotsk, og paa Grund af sin Dybde er Kamtschatkafloden bedre for Udsej- 
lingen end Okhota. 3) Det vilde ikke være uden Fordel at opsøge Søvejen 
fra Okotsk eller Kamtschatka til Amurs Munding og videre til de japanske 
Øer, da vi have Haab om der at finde beboede Egne. Det vilde være rigtig 
at indlede Handel med dem, særlig med Japaneserne, der love det. russiske 
Rige ikke ringe Fordele i Fremtiden. Hertil kan man bygge et Skib af 
samme Størrelse som det tidligere eller lidt mindre. 4) Udgifterne ved denne 
Expedition, foruden Lønningerne og det Materiel, man ikke kan forskaffe sig 
paa Stedet, men maatte medbringe herfra eller fra Sibirien, vilde med Trans- 
porterne beløbe sig til 10—12000 Rubler. 5) Hvis det erkjendes for rigtigt 
at kaartlægge Sibiriens Nordkyst og navnlig fra Obs Munding til Jenisej og 
derfra til Floden Lena, kan dette ske enten ved at sejle ned ad disse Floder 
paa Baade eller ogsaa ved Landrejser, da disse Egne staa under russisk 
Herredømme. Den 3ote April 1730. Vitus Bering. 
Disse Forslag ere første Gang offentliggjorde af Berch i «De første 
russiske Admiraler», og senere optrykte af Sokoldf i Zapiski etc. gde Bind. 
Tillæget. 
59) V, Berch: De iIste russiske Admiraler. II. S. 226. 
70) Nogle faa Aar senere fandtes følgende højere Officerer i den rus- 
siske Flaade: 1 Gen,-Admiral, 3 Admiraler, 3 Viceadmiraler, 3 Contreadmira- 
ler, 3 Capt.-Commandører.  Buschings Magaz. 9 B. S. 259. Før sin Afrejse 
1733 ansøgte Bering om at blive forfremmet til Contreadmiral, og han ind- 
stilledes til dette Avancement af Admiralitetscollegiet, men Senatet udsatte 
Afgjørelsen. Zapiski etc. 9 B. 
71) «Det gode Sindelag» (Blagonamæzenny)) 1818. II. S. 306—9. 
To) aBaer Beltragenetci ET GB SEE 73: 
74) Middendorff: Reise. IV. i1ster Theil. S. 51. Zapiski etc. 9 B.S. 232. 
75) Hele Afsnittet er udarbejdet efter v. Baers, Middendorffs og Sokolåfs 
oftanførte Værker. 
76) Da Steller siden paatog sig Kamtschatkas videnskabelige Under- 
søgelse, sagde Gmelin meget træffende, at han kunde have Held med sig, 
«wann er sich in die Herren des Seecommando schicken, und sich vor ihnen 
schmiegen wiirde, welches wir wegen der uns von dem regierenden Senat 
ertheilten Befehle, und gnådigst gegebenen Erlaubnisz, nicht wohl thun kånn- 
ten». Gmelin. III. S. 177. " 
77) Zapiski etc. IX. S. 216. — Gmelin: Reise etc. II. S. 410. — Mil 
eres S 486: 
