199 
3dje Afsnit. 
%) TD. Laptjef skulde — paa Grund af Tschuktscherkrigen — fra Ko- 
lyma gaa til Anadyr og derfra sende Bud til Bering' om et Fartøj eller selv 
afhente dette paa Kamtschatka og i begge Tilfælde omsejle Asiens Østspids og 
naa frem til -Kolymas Munding. Da han 1741 ankom til Anadyr var Bering 
afrejst til Amerika, og han kunde derfor kun bygge nogle Baade, hvormed 
han kaartlagde Anadyrs nedre Løb 1742 og vendte 1743 tilbage til Jakutsk. 
Zapiski etc. IX. S. 314—327. Beitråge. XVI. S. 121—122. 
JE Zapiskit BSYS 227: 
%8) Samml. Russ. Geschichte. III. S. 158. flg. St. 
9%) Baer siger: »Es håtte diesen Expedition auch die volle Anerken- 
nung nicht fehlen kånnen, die man ihnen jetzt erst zollen musz, nachdem 
die verwandte Nordkiiste von Amerika nach vielfachen Versuchen noch immer 
nicht ganz bekannt geworden ist. Auch håtten wir den Britten zeigen kånnen, 
wie eine solche Kiiste aufgenommen werden musz, nåmlich in kleinen Fahr- 
zeugen, zwar mit weniger Comfort, aber mit mehr Sicherheit des Erfolges«. 
— Beitråge etc. XVI. S. 123 o. fl. St. — Middendorff: Reise etc. IV. i1ster 
Abth. S.49. »Mit gerechtem Stolze dirfen wir aber in Erinnerung rufen, dasz 
zu seiner Zeit Rusland im Osten des Nordens durch seine »Nordische Expe- 
dition« nicht minder Grosses vollbracht, als die Britten im Westen«.  Peter- 
manns Mitheilungen. 1873. S. 11. »Der leitende Gedanke zur Aussendung 
jener Reihe grossartiger Expeditionen war der Wunsch . ... eine »nordostliche 
Durchfart« zu entdecken«. 
100) AA. Stuxberg:  Nordøstpassagens Historie. Stockholm. 1880. 
Th. M. Fries: Norøstpassagen. D. 30' Ap. 1880. — Nær og Fjern. 1880. 
Nr. 417. Prof. Fries fremstiller min Opfattelse af Nordøstpassagens Historie paa 
følgende Maade: »Han forkunnar nemligen hågljudt, at hann genom »uom- 
stådelige Kjendsgjerninger« och »uden Tvivl« har ådagalagt, att »Nordøst- 
passagens egentlige Opdagere« åro dansken Bering i forening med några ryska 
sjomån. I sanning en nordostpassage af egendomligt slag! Enhver af dessa 
upptacktsresande har visserligen blott lyckats fremtrånga ett långre eller kortere 
stycke, til sjås eller lands, långs Kusten, men lågger man tilsammens alla 
dessa bitar, och blundar man. vilvilligt får luckorna dem emellam, så kan 
man jo få i hop en nordost-passage, ehura onekligen ej så litet besynnerlig. 
Tånker vi oss en Hr. Petterson 1875 resa från Stockholm til Kjåbenhavn, Hr. 
Sørensen 1877 från Kbhvn. til Kiel, Hr. Miiller 1797 från Kiel til Berlin, 
