Datter af Laugmand og titulær Stiftamtmand Hans Ulrich Møllmann og fik 
med hende en meget betydelig Formue, deriblandt Gaardene Rotvold og Ar- 
rildsløkken samt Mostadmarkens Jernværk*), 
Paa sine flere Reiser, som han foretog, kom han i 1782 og 1787 ogsaa 
til Stockholm, hvor han med sin Familje opholdt sig i længere Tid. 
I 1808 og 1809 var endeel af Grevens Regiment søndenfjelds, endeel 
ved den nordenfjeldske Grændse mod Sverige. Han selv synes ialfald i 
største Delen af den Tid at have opholdt sig i Throndhjem. Da hans Trop- 
per kom hjem fra del Søndenfjeldske, drog han dem imøde til Melhuus, hvor 
han foransialtede en stor Fest for dem med Æreporlt og Beværining. 
Da General v. Krogh, der havde været Øverstkommanderende norden- 
fjelds, 5te Januar 1814 tog sin Afsked, fik Grev Schmettow, der ved Adskil- 
lelsen var den ældste Generallieutenant i den dansk-norske Armee, hans Stil- 
ling. Han var allerede 1803 bleven Storkors af Dannebrogen og betitledes 
Excellence. Af Christian Fredrik udnævnles han til General. 
Om hans Virksomhed i den første Halvdeel af 1814 vil følgende Brev- 
samling selv give Oplysning. 
Grev Sehmetlow vendte sandsynligvis strax efler Konventionen til 
Moss tilbage til Throndhjem. Da i Slutningen af September s. Å. den sven- 
ske Oberst Eck meddelte ham, at han agtede at forlægge endeel af sine Trop- 
per til Røraas og andre Punkter paa norsk Grund, foranledigede dette Grev 
Schmettow til at svare ham i en ,,offenllig Kundgjørelse", at han, hvis 
Noget saadant skulde blive forsøgt, øjeblikkelig vilde sammenkalde de allerede 
hjemsendle Tropper for at møde ham og hindre et saadant uberettiget Skridt. 
I Kundgjørelsen, der var holdt i en stolt Tone, lover han, at da de Tropper, 
som ville møde, ere de samme, der stode mod Svenskerne paa Lier og Matrand, 
de I Byen byggede han den saakaldte Grevegaard, en dengang to-, senere een- 
etages Bygning i Kjøbmandsgaden, hvilken han beboede, indtil han arvede 
den nu saakaldte Harmonigaard, der var bygget af Svigermoderen. Opførel- 
sen af denne gav Anledning til at Stiftsgaarden blev bygget, idet Gehejme- 
raadinde Schøller, Enke efter en rig Kjøbmand, der havde kjøbt sin Titel, 
ikke vilde taale, at Fru Møllmann byggede og boede prægtigere end hun, 
og derfor opførte sidstnævnte Bygning; den ejedes siden af hendes Sviger- 
søn General v. Krogh. — Om begge disse Gaarde se Rektor Smiths Klager 
i L. Daaes ,,Af Gehejmeraad Johan v. Bilows Papirer'', Pag. 158. 
