Ma Understøttelse af Det Kongl. Norske Videnskabers-Selskab i 
Throndhjem har Forfalteren heraf gjennem trende paa hinanden følgende 
Sommere, nemlig i 1965, 1866 og 1867 anstillet geologiske Detail-Undersø- 
gelser inden Grændserne af det nuværende Tromsø Amt. Besullaterne af 
disse Iagilagelser ere nedlagte i trende Aarsberelninger til Selskabet, af 
hvilke her skal fremlægges en kort Oversigt. 
I geologisk Henseende er Landskabet bygget af 3 forskjellige Skifer- 
grupper samt en Sandstensdannelse. Nedenfra opad ere disse: 
1. a. Det ældre azoiske Grundfjeld. Del slikker kuns frem paa faa Punkter, 
Saaledes paa Kvaløens nordligste Del mod Kvalsundet samt paa Bred- 
vikejdet; danner paa Kvaløen en Glimmergneis eller en graa gneis- 
artet Masse med hist og her indlejet Hornblendeskifer, — paa Bred- 
vikejdet en kvartsrig haard Glimmerskifer med Granater tildels i 
Vexel med Hornblendegneis. Mægtigheden omtrent 230 Meter. Er 
fri for Indlejninger af Kalksten. 
2.2. Glimmerskifer med de første Indlejninger af krystallinisk kornig 
Kalksten. 
Denne Gruppe bygger den sammenlignelsesvis største Del af 
Landskabets Fladeindhold. 
I petrografisk Henseende optræder den under følgende Former: 
a. den karakteristiske Glimmerskifer med sort eller brunlig sort til 
tombakbrun Glimmer. Kvartsen træder her mere tilbage. 
b. mere kvartsrig med fine, oflest sølvhvide Glimmerblade. Gaar 
over til 
c. en fuldkommen Kvarlsskifer, idet de fine Glimmerblade alene op- 
træde paa Skiktfladerne. Denne kvartsitiske Skifer, oftest som un- 
derordnede Led — undertiden med ikke ringe Mægtighed — inden 
Glimmerskiferens Lag. Ved Roslavand op imod Rigsgrændsen er 
den faste Bjergmasse fra Vandspejlet op til de højeste Fjeldtoppe 
bygget af en kvartsitisk Skifer. Paa den øverste Top af Lekka- 
fjeld — 1050 Meter — er den overlejet af Glimmerskifer med Kaik- 
stensindlejninger. Hvorvidt disse mægtige kvarisitiske Deposia 
skal blive at opføre som et eget Formationsled, ældre end Glim- 
merskifergruppen, — eller som her er skeet underordnet samme — 
maa blive at afgjøre gjennem senere videregaaende Undersøgelser. 
