IT, 
4. å. Som yngste Gruppe optræder en sandstenaglig Kvartsit, der bygger 
de øverste Fjeldtoppe paa begge Sider af Balsfjorden. 
Skifergrupperne ere gjennemsalle af følgende større Massiver: 
1. b. Kvaløens Granit. Danner den største Del af Kvaløens faste Fjeld- 
grund, men udgjør paa den anden Side blot en mindre Del af et 
større Granitfelt, der strækker sig gjennem io Længdegrader — ned 
+ over Lofotens Øgrupper. 
Kvaløens Granit optræder under følgende Former: 
a, Karakteristisk Granit: 
1. den røde Granit, dannet af Felispath, vandklar Kvarls og 
sort Glimmer. 
2. en graa, mere finkornig Granil, rig paa Glimmer. 
3, en graa Granit, hvor Hornblende har optaget Glimmerens Plads. 
b. Gneis-Granit med mer eller mindre udpræget Parallelstruktur. 
granitisk Gneis (Højfjeldskifer), — en mere finkornig Blanding af 
Fellspath og Kvaris, rig paa sorte Glimmerblade, undertiden i 
den Grad, at Glimmeren danner Stenens saagodisom væsentlige 
Bestanddel. Bjergarten besidder en udviklet Parallelstruktur og 
desforuden ogsaa en udmærket skifrig Struktur, idet de enkelte 
Skiferlag, — hvis Tykkelse kan gaa ned til v Tomme og 
endog meget derunder — i lange Sirækninger med sine Skikt- 
hoveder kan stikke frem i Dagen, alene nu og da afbrudt ved 
enkelte mellemliggende graniliske Gangparlier, 
Disse tilsyneladende saa forskjellige Masser ere øjensynligen Modifi- 
xalioner af samme Hovedgruppe. Man kan Skridt for Skridt forfølge de tal- 
"ige Overgangsled. Den røde og graa Granil optræder ofte i samme Haand- 
ilykke, hver med sin hele karakteristiske Ejendommelighed. Gneis-Granilen 
ned sin mer eller mindre fremtrædende Parallelstruktur staar paa den ene 
Side i et bestemt Overgangsforhold til den kavrakleristiske Granit, og paa den 
inden Side i et ligesaa bestemt Overgangsforhold til Granit-Gneisen med sin 
Skiferstruktur. I petrografisk Henseende er det alene den større eller mindre 
Righoldighed paa Glimmer. der betegner den væsenllige Forskjel mellem 
lisse trende Hovedgrupper. 
Med Hensyn til Granitens Oplræden paa Kvaløen kan fremhæves 
følgende: 
1. Fra Sejhul udover til Kibergfjord — paa Kvaløens nordvestlige Pynt, 
ved Mundingen af Kvalsund — vil Graniten og Kvalsundets Glimmer- 
gneis findes nøje knyttede lil hinanden. De fuldkomne Skiferlag blive 
efler Strøgretningen mere og mere feltspaihrige og slikke som røde 
Baand frem mellem de graa Skiferstrata, indtil man lidt efter lidt be- 
finder sig midt i den karakteristiske Granit. Den finstribede Hornblende- 
gneis ved Sejhul staar i et lignende Forbold til Graniten, 
