Vi 
Resultater. For Kvalø-Granitens Vedkommende maa man erindre, at den 
danner et mindre Parti inden et stort granitisk Felt, der strækker sig gjennem 
et Par Breddegrader. Feltets nøjagtige Opgaaen og Ilagtlagelsen af dettes 
Forhold til de tilstødende Skifersvupper vil efter al Sandsynlighed give vær- 
difulde Bidrag til Besvarel:e af Spørgsmaalet om Granitens Dannelse. 
Paa Grund af de ovenfor fremstillede Forholde fra Sejhul og flere 
Punkter ved Kvalsund maa Graniten, som ovenfor nævnt, blive at stille i et 
samtidigt Aldersforhold til Skifergruppe 1. a. og altsaa at sætte som en ældre 
Dannelse end Skifergruppe 2. a. 
2. b. Bjørn:karets Norit. 
Bjergarten er dannet af en grovkornig Fellspalhsten enten saa- 
ledes at Feltspathen er eneraadende eller ogsaa i kornig Forbindelse 
med sort eller grøn Hornblende. Hornblenden optræder i saa Tilfælde 
i Regelen som den underordnede Bestanddel, men undertiden dog 
ogsaa i slørre, mere samlede Partier.  Klumper eller Zoner af den 
hvide Feltspath vexler dels uregelmæssigen med Homblendeparlier 
eller ogsaa kan der dannes sorte eller hvide med hinanden vexlende 
Baand. Der, hvor Hornblenden saaledes viser en Tendens til at op- 
træde mere samlet eller mere selvslændigt, er Bjergarten, der ellers 
i Regelen er ganske massiv, oftere bestemt lagdelt og nærmer sig 
en Hornblendeskifer med bestemt Fald og Strøgreining. 
Med Hensyn lil Bjergarlens Bestanddele, saa er Felispathen paa 
sine Steder rimeligvis Labrador. En tydelig Tvillingstribning er 
idetmindste ikke saa sjelden at aflæse. Hornblenden er i Regelen 
sorl, oflere dog ogsaa grønlig. Glimmer forekommer undertiden som 
en ti'fældig Bestanddel enten som hvide Skjel eller som Klumper af 
brunlige Blade. Ogsaa Kvarts er underliden al paavise. 
Norilfeltets Længde er omtrent 21, geogr. Mil og Bredden mel- 
lem ?, og 3% Mil. 
I den vestlige og største Del af Fellet træder Noriten selv frem 
i Dagen uden at være dækkel af andre Bjergmasser, hvorimod man 
i den østlige Del — fra Tromsdalslinden øslover — oftere vil finde den 
dækket af den yngre Glimmerskifer med sine Kalkstensindlejninger. 
(Gruppe 2. a.) —Vestenfor Bredvikejdet hviler Norilen paa horison- 
talt liggende Lag af den ældre Skifer (Gruppe 1. a.) — se Fig. 22 
og 23 i Text til Indbereiningen for 1867 pag. 107 og 109 — men, 
dækkes igjen under Tromsdalslindens Kegle af Lag af Gruppen 2. a. 
Noriten danner saaledes her et næsten horisontalt Leje mellem 
de tvende Skifergrnpper. Lejningsforholdene her kan neppe forenes med 
Forestillingen om Noritens eruptive Dannelse. Del forljener ligeledes at be- 
mærkes, at man inden Skifergruppen 2. a. oftere træffer paa Lejer af en med 
Noriten analog Felispathsten. Disse Indlejninger ere nemlig af den Art at 
