115 (3) 
1. Kvartsrig Glimmerskifer. Strøg 170, Fald 109 V. —øvergaard. 
2. graalighvid Kalksten. Strøg 80 a 1209, Fald 30% N. I 
Kalken Klumper af en grønstenagtig Masse med Glim- 
merblade. 
3. Glimmerskifer. Strøg 60 a 809, Fald N. 
4. En haard halvt lerskiferagtig Masse i tommetykke Lag. 
Paa Afsondrings- eller Skiktfladerne rig paa brun Glim- 
mer. Samme Strøg og Fald som Nr. 3. 
Nede ved Stranden tyndskifrig chloritisk Lerskifer. Markenes. 
Strøg 809, Fald 309 N. Gaar nogle faa Skridt ind over * 
Landet over til en uskiktet finkornig Sten dannet af Felt- 
spath og et grønligt augitisk Mineral. Paa Fladen mod Da- 
gen overtrukket med et tyndt Lag af Hornblende og Felt- 
spath i kornig Forbindelse*). Markenestinden og Fjeldgrup- 
pen ind mod Nordkjosbotten rimeligvis bygget af samme 
Bjergart. Ved Stranden Blokke af Kvaløens røde Granit. 
I Profilet fra Stranden op over til Fjeldhøjden — Furskognes. 
omtrent 1500 Fod over Havfladen 
1. underst indtil en Højde af 1000 Fod en noget tyk- 
laget graaliggrøn Lerskifer. Strøg 80, Fald 60 N. 
2. Længere oppe bliver Bjergarten, der dog fremdeles maa 
blive at karakterisere som en Lerskifer, mere tæt, lige- 
som Skiktning heller ikke her er at iagttage. Ogsaa 
her gaar Bjergarten over til en Sten, der er identisk 
med den over Markenes. 
Tyndskifrig grønlig Lerskifer. Strøg 609, Fald 45 N. Kvitberg. 
Tæt ved Kvitberg afløses de grønne Skifere af hvid skifrig 
krystallinisk-kornig Kalksten, hvis Lag paa længere Stræk- 
ning følge hinanden uafbrudt. Af denne hvide Kalksten har 
Kvitberg sit Navn. 
Her vexler Kalksten med Lerskiferen. Ved Seljeelv- Seljeelv. 
saardene antager Kalkstenen en mørkere til blaaliggraa Farve. 
Strøg og Fald paa hele denne Strækning uforandret og Fal- 
det nordligt. Skikthovederne stikker ogsaa uafbrudt frem 
langs Strandbredden, et Forhold, der vedvarer med ganske 
faa og korte Afbrydelser forbi Svartnes til henimod Hestnes. 
Fra Seljeelv indover til Pigtinden er Landet lavt, 
— 5 a 600 Fod — og Fjeldgrunden i Regelen bedækket. 
*) Af senere Undersøgelser fremgaar det, at plenen her gaar ind un- 
der Lyngens Gabbro. 
Sb 
