121 (9; 
per deri. Fra et Kalkstensbrud, hvor den gamle og nye Sand- 
nesvej støder sammen, er hentet følgende Profil: 
Fig. 6. 
a. Kalksten. 
b. Grønsten. 
Paa flere Punkter paa den sydlige Del af Øen, hvor 
Kalksten er temmelig overvejende, forekommer oftere en mer 
og mindre krystallinisk kornig Sti-n, bestaaende af Hornblende, 
Drummer af Kvarts med indsprængt Svovlkis og fremdeles 
tæt indsprængt med kjødrøde Granater. Vertikalsnittene 
Fig. 7a og b tjene til at belyse Kalkstenens Forhold til denne. 
Fig. 7a. 
a. Kalksten. 
b. Silikatbjergart. 
Tromsøens Kalksten, der i Regelen er grovkornig kry- 
stallinisk, er rigelig gjennemsat med Glimmerblade, Svovlkis 
i smaa Klumper deri. I Kalkstenen sees ogsaa smaa Partikler 
af et sort affarvende Mineral, rimeligvis Grafit. Paa et Sted 
under den saakaldte Jordbærhoug — over hvilket der senere! 
er opført en Udhusbygnmmg — fandtes for et Par Aar tilbage 
i Kalkstenen en fingertyk Aare af Grafit. 
Tromsøens faste Fjeldmasse stikker, som nævnt, kuns 
sparsomt frem. Efterstaaende Profiler tvers over Øen fra Ø. 
mod V. ville dog give et ret klart Begreb om Øens Fjeld- 
bygning. De ere begge hentede fra den Del af Øen, der 
ligger søndenfor Byen. 
1. Glimmerskifer med Granater — med Lejer af Kalksten. 
Fald 45 9 V. 
*. tæt brunliggraa amphibolitisk Sten (Grønsten). 
