123 (1 
Feltspath og Hornblende. Kalksten forekommer ikke paa 
denne Del af Øen. Det er rimeligvis det ældre Grundfjeld, 
der her træder frem*). 
Grindøen — en lav skovbevoxet Ø i Vestersundet — 
er bygget af Glimmerskifer.  Strøg 1609, Fald 25 Ø. 
Paa den tæt derved liggende Haukø, der hæver sig op 
til en Højde af mellem 3 å 400 Fod, er Bjergarten en kvarts- 
rig Glimmerskifer med et stadigt Strøg af 609, Fald 30 !N. 
Paa Øens Vestside dukker frem et lidet Parti Granit, dan- 
net af lyserød Orthoklas, Kvarts og storbladig Glimmer, 
indsprængt med smaa Partikler af et grønligt (chloritisk?) 
Mineral. Til Parallelstruktur intet Spor. 
Den lille fremspingende Halvø, der ved Strømsejdet 
er knyttet til Kvaløen, hører i det Væsentlige ind under 
Glimmerskiferføormationen. Landskabet, der langtsomt skraa- 
ner op fra Havfladen til en Højde af omtrent 700 Fod, er 
for en stor Del bedækket og myrlændt. Ved Tisnes Strøg 
160 %, Fald svagt V. Paa den sydostlige Del ved Gaarden 
Larseng og Hamran er Bjergarten i en større Strækning en 
mere karakteristisk storbladig Glimmerskifer, end den ellers 
nogetsteds er bleven paatruffet i det omhandlede Distrikt, og 
rigt indsprængt med store blodrøde Granater. Ved Hamran 
næsten horisontal, lidt længer mod Syd Strøg 1609, Fald 
109 Ø. Ligeovenfor Ryø 110 Fald, 179 Ø. Over den ka- 
rakteristiske Glimmerskifer ligger her en mere gneisartet 
kvartsrig Glimmerskifer. Inde i Stømsbugten Lejer af hvid 
Kalksten, vexlende med Glimmergneis og Hornblemdegneis. 
Kalkstenen optræder her i Forbindelse med den samme Grøn- 
stensbildning som paa Tromsø, — oftere kappeformig over en 
saadan opdukkende Knaus. Langs Aasene paa den østre Side 
af Strømsejdet henimod Furuhoug raader en kvartsrig Glim- 
merskifer med tildels anseelige Partier af hvid krystallinisk 
Kalksten. Strøg 600, Fald fra 10 til 30% 8. Paa et Sted 
dog ogsaa her bemærket et Strøg af 180, Fald 109 Ø. 
Stiger man fra Strømsejdet op over Sløklifjeldets 
Skraaning og følger Højsletten — omtrent 2000 Fod over 
Havfladen — hentil og nedover Skraaningen til Katfjordejdet 
*) Forholdene paa den nordlige Del af Tromsø er nærmere omhandlet i 
Indberetningen for 1867, hvoraf det vil fremgaa, at man her er inde paa 
en Afdeling af et større Noritfelt, 
Grindøen., 
Haukø. 
Tisnes, 
Hamran, 
Strømsbugt. 
