14 126 
sen af Serpentinens geologiske Forhold til vort Skiferfelt. 
Denne chloritiske Kvartsskifer (chloritisk Konglomerat) viser 
et Strøg af 80*, Fald 30% N. Strøgretningen altsaa ganske 
i OQverenstemmelse med den, der i Regelen finder Sted i 
Balsfjordens Skiferfelt. 
Fig. 11. 43 5 å 
1000 Fod: N25, DE 3 gs 
piken 0) rå —=O 
2 = 
= Fa 
67) Ene sa I 
SV. NO: 
Profil fra Staalhoug over Furuhoug lil Strømsejdet. 
Nr. 1. Glimmerskifer — tilhørende Glimmerskiferfeltet. Strøg 
160 *, Fald 30% Ø. 
2. Chloritisk Kvartsskifer (Kvartskonglomerat). Strøg 
80 *, Fald 30% N. | 
3. Serpentin. 
Henover Strømsejdet er det faste Fjeld overalt bedækket. 
Fig. 12. 
1. Glimmerskifer — tilhørende Glimmerskiferfeltet. 
2. Gneis-Granit, — Parallelstruktur, dog tvivisom — be- 
bestaaende af rød Orthoklas, vandklar Kvarts og sort 
Glimmer. 
3. Nogle faa Lag af en fuldkommen Skiferstruktur. Rig 
paa sort Glimmer. Strøg 80*, Fald 209 N. 
4. Som Nr. 3. Strøg 60", Fald 65*N. 
5. Granit — uden Tegn til Parallelstruktur. Lidt længer 
frem antager Bjergarten 
6. en pladeformig Struktur og bliver mere finkornig. 
7. Granit. 
8. Udviklet Skiferstruktur. Strøg 180 *%, Fald 159 Ø. Deri 
nogle faa Lag, hvori den sorte Glimmer er saa over- 
vejende, og Bjergarten saa tyndskifrig, at den seet for 
sig maatte betegnes som en tyndskifrig Glimmerskifer. 
9. Granit — rød Orthoklas og vandklar Kvarts. I Grani- 
ten oftere Lag af Skiferen (Nr. 8). 
10. Tyndskifrig Bjergart, — rig paa sort Glimmer. Strøg 
160 %, Fald 30* Ø. 
Selve Staalhovedet, der danner en isoleret og ubesti- 
gelig indtil 150 Fod fremstikkende Kegle med kun faa Fods 
Gjennemsnit ved Grundfladen, er bygget af glimmerrig Ski- 
