(16) 128 
Modifikation af den karakteristiske Granit. Den Tanke, at de 
kunne være Brudstykker af en fra Graniten fjernt staaende 
Skiferbildning, maa i det Hele taget paa det Bestemteste af- 
vises. Alene Skiferlagene paa og i Staalhovedets umiddel- 
bare Nærhed kunne i saa Henseende forekomme noget tvivl- 
somme. Da imidlertid Skiferlagene paa selve Staalhovedet 
under en svag Heldningsvinkel gjentagne Gange regelmæs- 
sigen vexler med Baand af den røde Granit, saa maa der 
antagelig være al Føje til at sætte samtlige her nævnte Ski- 
ferlag som Led under samme Hovedgruppe. 
For mere bestemt at kunne angive Skiferlagene er 
Profilet ikke ført frem ganske i en ret Linje. 
Ffterfølgende Rits, der er en tro Gjengivelse fra et 
Punkt meliem 8 og 9 paa Profilet, vil kunne tjene til nær- 
mere at belyse Forhold: t mellem Granit og Skiferen. 
Fre, 13: 1. horis. 2. vert. Snit. 
a. Lag med udviklet Skiferstruktur. 
b. Granit. | 
Fra Haukebottenselv fortsætter den karakteristiske 
Glimmerskifer nordover i en smal Rand langs Søen til Skav 
elven, fra hvilket Punkt den røde karakteristiske Granit bli- 
ver eneraadende. Fra et Punkt mellem Haukebottenselv og 
Skavelv er vedføjede Profil. 
—1000 Fod. Fig. 14. = 
2 1. Glimmer- 
Æ : 
—500 & skifer. 
[2] 
== E 2 Grønsten. 
MÅ rar 3 29. 3. Granit. 
Det mellemliggende Parti mellem Grønstenen og Grani 
ten overdækket. 
Fra Gaarden Ytre Haukebotten — lidt nordenfor Pro 
fillinje Fig. 13 --er Profillinje 
