139 20) 
af de røde Baand, der kunne være indtil et Kvarter 
mægtige, ere dannede af en karakteristisk Orthoklas- 
Granit. Forøvrigt dannes den hele søndre Side af 
Vengsøen af en tæt graa Gneis-Granit med lidet udvik- 
let Feltspath — paa enkelte Steder derimellem ogsaa 
den karakteristiske røde Granit, her dog i Regelen med 
sorte Glimmerblade. 
Den store Halvø, der begrændses af Kalfjorden, 
Ersfjorden, Vesterhavet og Vengsøsundet, er bygget af 
en karakteristisk Granit, grovkornig — Feltspathen oftere 
af en mere højrød Farve end ellers paa Kvaløen. Bjergar- 
ten i Regelen uden Parallelstruktur, uagtet den sorte Glim- 
mer oftere kan være rigelig tilstede. Denne Halvø er den 
højeste og vildeste Del af hele Kvaløen og er besaaet med 
en Række af spidse Alpetinder, hvoraf flere naa en Højde 
af indtil 3000 Fod. Som saadanne Fjeldtinder kunne mær- 
kes Blaamanden strax nordenfor Ersfjordejdet, Skamtinderne 
— en Række tildels ubestigelige Tinder langs Ersfjordens 
nordre Side ud imod dens Munding, — Rækviktinden i det 
Indre af Halvøen, ved Bunden af en fra Rækviken i Øst 
førende Dalstrækning, fremdeles Tromtinderne samt Hollæn- 
dertind, — den sidste ved Bunden af Grøtfjord. 
Paa Ejde fra Baadsvik i Kalfjorden over til Grøtfjord Baaisvik. 
paa sine Steder helleflintagtige Masser, i hvilke Feltspathen 
næsten ganske kan mangle. Saasnart denne atter optræder 
i Stenen — hvilket kan finde Sted i samme Bjergknaus, — 
er Bjergarten atter den røde Granit. 
Fra Tromvik over til Rækvik — ved Foden af Skam- Tromvik. 
tinden — udelukkende den røde Granit. Ligeledes fra Ræk- 
vik opigjennem Rækvikdalen til Tinden af samme Navn. 
Rækviktindens Bjergmasse tildels mere finkornig, -— rigere 
paa Glimmer, uden dog at antage Parallelstruktur. Dog op- 
 træder ogsaa her den røde grovkornige Granit — ogsaa her 
med fine Skjæl af et mildt grønligt Mineral. 
Fra Skamtinden ind over Fjorden til Ersfjordejdet 
den røde Granit. Blaamandens Fod karakteristik Granit. 
Fra et tidligere Besøg paa Blaamanden, — som jeg i Aar 
ikke fik Anledning til at bestige — erindrer jeg i en Højde 
af maaske 1500 Fod i Skraaningerne mod Kalfjorden at 
have fundet Bjergarten med skarpt udpræget Parallelstruktur. 
Ringvatsø fik jeg ikke i Sommer Anledning til at op- Ringvatsø. 
