(32) 144 
der optræder Lag ældre end den karakteristiske Glimmerskifer, 
disse dannes af Hornblendegneis. Som et saadant Punkt 
kan nævnes den søndre Strandrand af Ramfjorden. 
Der er vel ogsaa al Rimelighed for, at man, eftersom 
de geologiske Undersøgelser maatte blive udstrakte over et 
alt større Felt, vil finde de ældste Skifere stikkende frem 
paa forskjellige Punkter inden Glimmerskiferfeltet. Af de 
Optegnelser, der i Gæa findes fra de indre Dele af Senjen og 
Tromsø Fogderi (Gæa 2 B. Side 290), kunde der muligens 
paa Forhaand være Grund til at forudsætte, at større Stræk- 
ninger op mod den svenske Grændse ville findes byggede af 
Bjergmasser, der ere parallele med de ældste Skifere. 
Foruden de her nævnte Led af de ældste Skifere kan 
remdeles — idetmindste foreløbig — her maaske være den 
mest passende Plads at nævne 
den finstribede Hornblendeskifer ovenfor Mjelde og 
Bakkejord paa Kvaløen, — ved første Sted op mod Høj- 
sletten med vexlende Lag af en grønlig Lerskifer, indtil 
disse Skifere paa selve Højsletten blive afløste af den 
granitiske Gneis, der nu bliver eneraadende, og optræ- 
der under samme Strøgretning som Skiferen nedenfor. — 
2. Granit. 
De enkelte Led, der maa blive at henføre under denne 
Afdeling, ere: 
1. Karakteristik Granit, der igjen kan deles i: 
a. den røde Granit — en i Regelen grovkornig Forbin- 
delse af rødlighvid til kjødrød Orthoklas, hvid til 
vandklar Kvarts og sorte eller brunligsorte Glimmer- 
blade. I sin mest karakteristiske og da ogsaa mest 
grovkornige Form er den saagodtsom ganske fri for 
Glimmer, mens Feltspathen er i høj Grad overvejende. 
b. Den graa Granit — i Regelen mere finkornig til tæt, 
sammensat af graalighvid Feltspath, Kvarts og tildels 
rig paa sort Glimmer, men uden Parallelstuktur. 
c. En tredie Bjergart — dog mere underordnet — i 
hvilken Hornbleude har optaget Glimmerens Plads. 
Ogsaa her er Feltspathen hvid eller graalighvid. 
9 Gneis-Granit med overvejende granitisk Struktur rig 
paa Glimmer, der har grupperet sig i parallele Lag. 
Bjergarten fremviser saaledes en mer eller mindre ud- 
