EI 156 
Skifere langs Balsfjorden, saa kunde der maaske være Grund 
til at opstille den her fremtrædende Glimmerskifer som en 
Afdeling af det store Glimmerskiferfelt og derimod henføre 
de ovenfor liggende Skiferlag til Balsfjordens Ler og chlori- 
tiske Skifere. 
Balsfjorden udigjennem vil man nu ikke træffe Led, 
tilhørende Glimmerskiferfeltet, forinden nordenfor Tømmer- 
neselven. Imellem Hestneselv og Tømmerneselv — egentlig 
to Fjeldbække — dannes Bjergarten endnu af Balsfjordens tynd- 
skifrige cbloritiske Lerskifer. Strax nordenfor Elven optræ- 
der mægtige Partier af en amphibolitisk Bjergart — med 
Hornblende som overvejende Bestanddel. Stenen, der nu og 
da kan fremvise en svag Parallelstruktur, er i Regelen mas- 
siv og danner bratte Styrtninger og dybe Kløfter. Lidt nor- 
denfor bliver Bjergarten en bestemt kvartsrig Glimmerskifer, 
hyppig indsprængt med smaa Granater. Glimmerskiferen 
har her fremdeles samme Strøgretning som Balsfjordens mil- 
dere Skifere. 
Glimmerskiferen danner nu den faste Fjeldgrund nord- 
over langs Balsfjorden. Strøgretningen er her højst foran- 
derlig.4 Ved Selnes bliver Skiferen noget mildere, og her 
optræder atter den kornige Kalksten, som bidtil ikke har 
været at paavise fra det Øjeblik, man forlod Balsfjordens 
mildere Skiferfelt. Glimmerskifer med hyppige Lejer af kry- 
stallinisk kornig Kalksten er nu eneraadende udover til Ram- 
fjorden, danner fremdeles den store Halvø mellem Ramfjord, 
Tromsesundet og Tromsdalselv, den største og sydlige Del 
af Tromsø, Grindø, den lave Halvø østenfor Strømsejdet og 
fremdeles ogsaa den smale Rand ved Finlandsgaardene mel- 
lem Vestersundet og Kvaløens Granit. 
For hele det her nævnte Felt vil der ikke kunne op- 
stilles nogen almindelig Regel for Strøgretningen. Inden 
Strækninger af snævrere Omraade kan Strøget dog være temme- 
lig konstant. Forsaavidt man af de gjorte Iagttagelser skulde 
finde sig berettiget til at uddrage nogen almindelig Regel i 
saa Henseende, saa kunde der maaske være Grund til at 
antage, at Strøgretningen viser Tendents til at bøje sig sam- 
men tilisig selv tildageløbende Kurver, Seeti det Store vilde 
Strøglinjerne saaledes angive et System af koncentriske Kurve- 
linjer med forskjellige Centra. Med Hensyn til dette Punkt 
