159 (47) 
Virkninger af Omdannelsesprocesen end i Forskjel i Tid for 
det oprindelige Nedslag af Skiferlagene. 
Fremmede Gangpartier ere ikke iagttagne i Balsfjor- 
dens Skiferfelt Det danner i saa Henseende et temmelig 
ensartet Hele. 
Forøvrigt maa det være forbeholdt senere Undersø- 
gelser at opgaa Grændserne mellem dette og det foregaaende 
Skiferfelt. 
5. Kvartskonglomerat og Sandsten. 
I de foran omhandlede Profiler fra Thomasjordtind, 
Ørnestind og Lavangstind vil sees, at man i noget større 
Højde træffer paa mægtige Partier af et ejendommeligt Kvarts- 
konglomerat med et chloritisk Bindemiddel — de enkelte 
Brudstykker hyppig med et Overdrag af Spathjern. Paa 
Thomasjordtind vexler disse konglomeratlignende Masser med 
grøn Skifer og Kalkstenslag og kan saaledes her være at 
henføre som et underordnet Led under Skiferfeltet. Bestem- 
tere stiller imidlertid Forholdet sig i saa Henseende ved 
Ørnestind og Lavangstind. Paa første Sted er Skiferen alle- 
rede i en Højde af 500 Fod over Havet temmelig kvartsrig, 
indeslutter her et indtil 100 Fod mægtigt Lag af det samme 
Kvartskonglomerat, der optraadte paa Thomasjordtind og 
forisætter som en brunlig temmelig finkornig Kvartssand- 
stenskifer ligetil øverste Top -- alene paa et Par Punkter 
med Indlejning af den milde Skifer. Lavangstinden er fra 
en Højde af omtrent 1000 Fod over Havfladen bygget af 
den samme sandstenagtige Kvartsit. Over Balsfjordens mil- 
dere Skifere hviler saaledes en sandstenagtig Kvartsskifer af 
en ikke ringe Mægtighed. 
6. Serpentin. 
Der er forhen i denne Afhandling givet en nærmere 
Beskrivelse over den ved Furuhoug paa Kvaløen optrædende 
Serpentinmasse og tillige fremhævet at der i Serpentinens 
umiddelbare Nærhed findes Lag af en kvartsrig Chloritski- 
fer med Brudstykker af Kvartskonglomeratet fra Afdeling 
Nr. 5.  Chloritskiferen har her samme Strøgretning, som 
den, der er almindelig raadende i Balsfjordens Skiferfelt, nem. 
lig 809 og afviger i saa Henseende fra de nærmest liggende 
Glimmerskiferlag, der har et Strøg af 1609. Idet Ser- 
pentinen saaledes her optræder i en saagodtsom umiddelbar 
