(48) 160 
Forbindelse med Lag, der maa sættes som identiske med 
Ledene i Atdeling 4 og 5, har man deri seet en Grund til 
at opstille Serpentinafdelingen her. 0 
1. Løse Bedækninger. 
De løse Bedækninger har ikke været Gjenstand for 
specielle Undersøgelser denne Sommer. Jeg tror imidlertid 
at burde tilføje en kort Oversigt med Hensyn til dette Punkt 
efter de lagttagelser, jeg i Forbigaaende har havt Anledning 
til at gjøre. 
En stor Del af disse Strækninger — især det lavere 
Land — er optaget af Myr, der ofte kan have en ret an- 
seelig Dybde. Paa Højderne af Tromsøen er Myrlagene ind- 
til 6 Alen dybe. Imellem det faste Fjeld og Myren et Lag 
af Aur og Sand, det sidste oftere svagt lerholdigt. Ved 
Mundingen af flere af de smaa Vasdrag, der løbe ud i Bals- 
fjorden, er ophobet temmelig anseelige Volde af Aur og fin 
Sand. Ved Gaardene Lavangen og Kjosen i Balsfjorden 
store Nedlag af en fin Mergel.  Lidt ovenfor Gaarden Trom- 
vik paa den nordvestlige Del af Kvaløen, findes en mæglig 
Morænevold, der i flere Hundrede Fods Længde omkredser 
Aabningen af en trang Fjelddal. Volden er dannet af store 
Stene, nu tildels overdækket med et tyndt Jordlag og be- 
voxet med Birkekrat. Volden benyttes nu som Gang- og 
Fæsti. 
Mærkelige ere de indtil 4 a 5 Fod mægtige Skjællag, 
der forekommer paa Tromsøen og navnlig paa Byens Grund. 
Skjællagene kunne naa op til en Højde af 20 til 30 Fod over 
Havfladen. Skjællene have tilhørt Dyr rimeligvis af endnu 
her levende Arter. å 
8. Aldersbestemmelse. 
Efter ovenfor at have givet en Fremstilling af det ind- | 
byrdes Aldersforhold mellem de forskjellige Led, der danne | 
den omhandlede Stræknings faste Bjergmasse, skal her slut- 
telig være tilføjet nogle faa Ord om den Plads, disse maa blive 
at tildele i den store geologiske Formationsrække. Paa For- 
haand vil det dog være indlysende, at man endnu ikke be- 
sidder det nødvendige Materiale til i saa Henseende at 
kunne drage sikre Slutninger. Paa den ene Side - mangler 
man her forsteningsførende Lag Pa navnlig ere de i 
Skiferfeltene optrædende Kalkstene saa krystalinisk kornige, 
at der vel ikke vil kunne være Spørgsmaal om i dem at 
