171 (59 
Profil fra Bakkehoug Fa | til Maukens Fjeldkam, 1, Den ee 
1500 
Fig. 1 EN kvartsrige Ler- 
NN skifer. Strøg og 
Fald ikke at be- 
stemme. 
2. Kvartsrig Lerski- 
N. fer. Strøg maa- 
ske 1709, Fald V. 
Kvartsrig Lerglimmerskifer. Strøg 1709, Fald 709 V. 
Magnesiakalksten — lidet mægtig. 
Skiferens Strøg her 709, Fald 459 N. 
Højere oppe bliver Skiferen mere kvartsrig, — af rødlig- 
brun Farve og taber ganske sin lerskiferagtige Karakter. 
I Aasskraaningerne mellem Gaardene Bakkehoug og 
Nordmo i en Højde fra 9 til 1400 Fod hyppige Lag af en brun- 
lig jernholdig Magnesiakalksten tildels indsprængt med Korn 
af vandklar Kvarts. Strøget altid 60%, Fald N. 
Profil fra Traangen opover til Nordmotind. 
2500 
2000 
1500 
o 
1000 | E 
50 HE 
S, x1 
1. Eni 'ej8ndommelig Bjerg- 
art med krystallinisk ud- 
viklet Feltspath — under- 
tiden med en Struktur, 
der nærmer sig det Por- 
fyragtige, idet Feltspath- 
N. — krystallerne oftere stikke 
aalselv. 
—2———=Z——"2m ES 
frem som hvide runde Korn i den grønlige Grundmasse: 
Kvarts mangler rimeligvis. Feltspath forekommer snart 
som overvejende Bestanddel, snart mindre rigt udviklet- 
Bjergarten fremtræder dels uden nogetsomhelst Tegn til 
Parallelstruktur, dels viser den sig med mer eller min- 
dre udpræget Siribning. Er oftere fint indsprængt med 
Svovlkis. Den grønlige eller graalige Grundmasse dan- 
nes af et amphibolitisk Mineral. 
Imellem den massive Bjergart Lag af en haard halvt 
lerskiferagtig Bjergart — uden Skiferstruktur men med 
Parallelstruktur. Lagenes Strøg 60 (2), Fald SO. 
Maukens haarde metamorphoserede Lerskifer — umiddel- 
bart over den massive Bjergart, og fortsætter nu uafbrudt 
i Vexel med Kalkstenslag (4) og mildere Skifere til 
øverste Top, — efter hvad foran er fremstillet. Strøget 
umiddelbart over den massive Sten 60%, Fald N. 
