177 (65) 
Aasen mellem Sagvand og Josefsvand er saaledes næsten 
udelukkende bygget af den sorte Kalksten. Stenen rig paa 
fine sorte Glimmerblade, I Kalkstenen undertiden Aarer af 
hvid krystallinisk Kalk. 
Den sorte Kalksten optræder saaledes her i større 
sammenhængende Masser, end Tilfældet ellers er paa disse 
Kanter, idet Regelen er at Kalkstenen ferekommer som un- 
derordnede Lejer mellem Skiferlagene. At det netop er den 
sorte Kalksten, der optræder som et noget mere selvstæn- 
digt Led, turde vel fortjene at blive fremhævet. 
VIlI. Halvøen mellem Balsfjord og Malangen. 
Denne store langstrakte Halvø deles ved det lave Fjde 
fra Middagsbugt i Balsfjorden forbi Nordbyvand til Hougen 
eller Kjervik i Malangen i tvende i flere Henseender temme- 
lig forskjelligartede Dele. Den indre Del danner som et eneste 
sammenhængende Bjerglegeme, der fra Josefsvand og Malan 
gen skraaner langsomt, fra Balsfjorden derimod temmelig 
stejlt op til en Slags Højslette paa omtrent 1500 Fods Højde 
over Havfladen. Denne Højslette ender i tvende Fjeldtoppe 
nemlig Natmaalstind, der naar op til en Højde af omtrent 
2800 Fod, samt en flere Hundrede Fod lavere noget norden- 
for liggende Fjeldkam. Den ydre Del af Halvøen nordenfor 
nævnte Ejde er derimod i flere Retninger gjennemskaaret af 
dybe Fjeldskar. Navnlig er det Tilfældet i den yderste Del 
af Halvøen længst mod Nord ud mod Kvaløen, hvor ogsaa 
Landskabet er vildest og Fjeldene naa den største Højde. 
Her hæver saaledes Beusjordstinderne sig op højt over de om: 
givende Fjelde. Efter Everest har en af disse Tinder, nem- 
lig Storhorn, en Højde af 3900 Fid og er saaledes det højest 
beliggende Punkt i hele den omhandlede Strækning. 
Fra Gaarden Storstennes ved Bunden af Balsfjorden 
vestover det lave Landskab til henimod Josefsvand milde 
chloritiske Skifere, — paa sine Steder rig paa Kvartsud- 
sondringer. 
(Fig. 21.) 
1. Chloritiske Skifere, — Lagene længst tilvenstre kvarts- 
rige, senere milde. Strøget konstant 70%, Fald N. 
2. Krystallinisk hvid Kalksten. Samme Strøg og Fald. 
3. Graaligsorte til sorte Kalkstene. Denne sorte Kalksten 
12 
Storstemnes. 
