179 (67) 
9. Ved Balsfjorden indenfor Fjdet i samme Højde udmeær. 
ket lagdelt Kvartskifer — Lagene i Regelen under 1 
1 Tomme tykke — Strøg 209, Fald 209 V. 
10, Paa Nedgang til Balsfjorden Kvartsskifer i ganske tynde 
+++ Lag næsten horisontale. 
11. Ved Fjære temmelig mild chloritisk Skifer med Granater. 
 Strøg N,—8. Fald 159 V. 
Følger man herfra Stranden ndøver; saå vil man i 
Evne Strækning finde Fjeldgrunden blottet med tynd- 
«skifrige kvartsrige  chloritiske Skifere. rs > 
Fald 159 V. | 
Længere ind mod første Gaard i Middagsbugt chblo- 
rilisk Skifer med brun jernholdig Kalk — Strøg 60 å 709, 
« Fald 209 N. — i Vexellejning med kvartsitiske Lag. Her 
gjort Forsøg med Hellebrud. 
Fra første Gaard i Middagsbugt indover til hen- 
imod Hamrene, , Mil udenfor Sandøren, stikker 
Stenen kuns sjelden frem. Ved Baton -Strøg NS. 
Fald 209 V. 
9) p å 
3000 Fig, 22. 1. Grøn tynd- Søndøren. 
skifrig Sten. 
Strøg 1309, 
Fald 12 "SV. 
2. 1Ligesaa. Strøg 
o Pig Fald ikke 
med Bestemt- 
NO. 1 Profil fra Sandøren op til Natmaalstind. SV. hed at aflæse. 
4 Grøn Skifer. Strøg 120 å 1309, Fald 129 SV. 
5. Den ovennævnte sandstenagtige Kvartsit. 
Sandøren ved Fjære. Grønne chloritiske Skifere med 
Kvartsudsondringer og Lejer af the hvid Kalksten. 
Strøg N.—S. Fald 129 V. 
Noget indenfør Sandøren ved Fjære sorte Kalkstene i 
næsten horisontale Lag. 
- Tmellem Sandøren og Tennes langs Stranden mild 
chloritisk Skifer med lerskiferagtige Dannelser.  Længere 
indover et Kvartskonglomerat med ellipsoidiske Kvartsboller 
i et chloritisk Bindemiddel. Bollernes Længdeaxe indtil 
9 Tommer lang, den mindre Axe indtil 6 Tommer. —Kvarts- 
stenene ogsaa her — ligesom i Konglomeratet paa den anden 
12* 
