187 (75) 
gen med et hvidt kalken MOerdgr Strøg 80 *, 
- Fald 20*N. 
4. Storhølklubbe — en Bengt vidt biertføk Høledgiar- 
ke denes— Lerskiferaglg: Chloritskifér: "Snart mere sort 
lerskiferagtig, snårt.mere chloritisk med mellemliggende" 
Lag af gulbrunfforvitvet Chloritskifer. Ved Foden af Knåu- 
sen er Lerskiferen alunskiferagtig. Lerskiferen impræg- 
neret med rd | istad Kalk. Strøg 70 a 30”, 
. Fald-20* N. 
+ Storvand. Fen grønne Skifer noget haardere. Strøg 
:N—5S., Fald Svagt V. AG 
6. Ved Overendén" af Storvandet. Skiferén haardere og 
mere metamorphoseret. Strøg 30 a 40*, Fald 200 80. 
7. Paa højeste Punkt mellem Balsfjord og Fjeldfroskvand 
(omtrent 900". over Havet) stikker Fjeldet frem som en 
kvartsrig Glimmerskifer med røde — dog mindre fuld- 
komment udviklede — Granater. Den faste Fjeldgrund 
i længere Strækning blottet og fremviser en bølgeformig 
Overflade. Glimmeren smaaskjællet, sort til tombakbrun. 
8. Storfjeld (c. 3300 Fod) helt op til Top bygget af kvarts- Storfjeld. 
rig Glimmerskifer — i de :underste. 1000 Fod hyppig 
med Indlejninger af Kalksten, paa et Sted saaledes en 
sammenhængende Kalkstensmasse paa 60 -Fods Mægtig- 
hed. Kalkstenen graalighvid og krystallinisk kornig. 
Strøg stadig 60%, Faldmnordligt, i de underste Lag syagt 
Per D omme op stejlere, ved Top saaledes Faldet 
459 Nord. Glimmerskiferen oftere rig paa røde Grana- 
ter. Toppen med stejle Styrtninger mod Øst, mod Vest 
med svagere Fald. | 
Fig. 27. (Profil fra Fjeldfroskvand over tam til Lekkafjeld.) 
1. Chloritisk Glimmerskifer med Granater. ee 
mæssigt, synes dog i Regelen at være 60 a 70*, Fald S. 
2. Ligeledes. Strøg og Faldvinkel ikke med Biskerbedypt 
aflæse. 
3. Den samme Glimmerskifer Hand ynddkifrig; op ape 909, G 
Fald 20" S,-— hvilende paa Lag af en Sten af axnhibelitisk 
Grundmasse, rigt besaaet med -Granater og. I taulesment 
af Aarer og Drummer af Kvarts. 
4. Glimmerskifer. Strøg 60 280", Fald 10 a. 20* N. Big 
paa Granater. Lidt længere frem naar Strøget øp fra 
C37 
